# data[].attributes.body
En film om vad som kännetecknar det vetenskapliga språket

# data[].attributes.body
En film om vad PM är och vilka delar som ska ingå

# data[].attributes.body
En fördjupad genomgång av hur du skriver ett PM

# data[].attributes.body
En film om hur du citerar i vetenskaplig text

# data[].attributes.body
En lathund i hur du källhänvisar med Harvardssystemet (parentessystemet)

# data[].attributes.body
En guide i hur du källhänvisar i löpande text enligt Harvardsystemet (parentessystemet)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Källhänvisning är en hänvisning till en källa i den löpande texten. I denna variant av Harvardsystemet består källhänvisningen av en författares efternamn följt av utgivningsår och sidnummer. Observera att det finns andra "varianter" av Harvardsystemet där sidnummer inte alltid anges i källhänvisningen. Alla källhänvisningar samlas i en referenslista i alfabetisk ordning med fullständig information om respektive källa längst bak i dokumentet men före eventuella bilagor. Vilken information som ska finnas med för olika typer av källor till referenslistor/källförteckningar finns under Referenser Harvard.

Källhänvisningen kan se ut på två olika sätt. Det första sättet innebär att källhänvisningen placeras direkt inom parentes efter de meningar där du med egna ord sammanfattat vad någon annan har skrivit, innan punkten (se exempel nedan).

EU:s uppbyggnad kan beskrivas i form av tre "pelare". Den första pelaren är den mest omfångsrika (Tallberg 2004, 65).

Det andra sättet är att aktivt väva in källornas författare/upphovsmän i texten. Du nämner då författaren/arna i själva texten och sammanfattar med egna ord vad han/hon sagt. Direkt efter du nämner författaren i den löpande texten uppger du utgivningsår och sidnummer inom parentes (se exempel nedan).

Tallberg (2004, 65) beskriver EU:s uppbyggnad i form av tre "pelare", varav den första är den mest omfångsrika.

Källa med en författare

(Nilsson 2010, 40).

eller

Nilsson (2010, 40) redogör för...

Källa med två eller tre författare

(Fossum, Skantz och Katzeff 1997, 25-31)

eller

Fossum, Skantz och Katzeff (1997, 25-31) menar...

Källa med fyra eller fler författare

Om det finns fyra eller flera författare till samma bok skriver du i den löpande texten bara det första namnet och et al.
(Johnson et al. 2001, 226)

eller

Johnson et al. (2001, 226) framför...

Kapitel/del i bok (antologi/samlingsverk)

Hänvisningen i texten görs med enbart kapitelförfattarens (-nas) namn och år plus sidhänvisning.

Att texten ingår i en samling av texter ska framgå av referenslistan.

Webbsidor

För webbsidor gäller samma regler som för andra dokument. Upphovsman/författare samt år webbsidan uppdaterades och eventuellt sidnr. Saknas personlig författare anges antingen organisationens, företagets eller myndighetens namn.

Exempel:
(Bildt, 2009)
(Tillväxtverket, 2010)

alternativt

Enligt Tillväxtverket (2010) minskar arbetslösheten....

Källor som saknar namngiven författare

Om en källa saknar personlig författare anger du organisation, myndighet, företag eller motsvarande som författare i källhänvisningen. Om en tidskriftsartikel eller en tidningsartikel saknar författare skall du välja tidskriftens titel som hänvisning.

Exempel:
(Svenska Dagbladet 2015, 21)

Källor som saknar utgivningsår

En del källor kan sakna information om utgivningsår/uppdateringsår. Du skriver då u.å. (utan årtal) i källhänvisingen.

Exempel:

(Johnson u.å., 15)

Förkortningar

Du kan använda en etablerad akronym (förkortning) i texten, men första gången du refererar bör du skriva ut hela organisationenens namn och ange akronymen i hakparentes efteråt. I referenslistan skriver du ut hela organisationens namn.

Exempel:
(Förenta Nationerna [FN] 2015, 2)

När du refererar till samma källa i fortsättningen behöver du endast skriva ut förkortningen..

Exempel:

(FN 2015, 14)

Flera publikationer av samma författare utgivna samma år

Om en författare som du hänvisar till har två eller flera publikationer utgivna samma år lägger du till a, b, c etc. omedelbart efter årtalet för att skilja de olika referenserna från varandra. Vilken referens som ska ha a eller b beror på titlarnas inbördes alfabetiska ordning. Det är viktigt att du särskiljer referenserna på samma sätt i referenslistan på slutet (genom att lägga till a, b, c etc. efter årtalet).

Exempel:
Tidigare resultat bekräftade hypotesen (Duncan 2000a, 167-169), men senare studier vederlade den (Duncan 2000b, 40-44).

Riksdagstryck, lagar, författningar, SOU och Ds, EU-dokument m.m.

Nedan följer exempel på hur du kan källhänvisa för rättsligt material från Sverige och Europeiska unionen. Sidnummer skrivs ut där det är tillämpbart.

Enligt personuppgiftslagen (SFS 1998: 204) ska uppgifter....

Bakgrunden till personsäkerhetsutredningen (SOU 2002:71, 3) var bland annat hot mot anställda inom rättsväsendet.

Enligt Europaparlamentets och rådets direktiv (2006/123/EG) ska medlemsländerna....

alternativt

Ett skäl som angavs var att individers integritet skulle skyddas (SFS 1998: 204).

Bakgrunden till förslagen var bland annat hot anställda inom rättsväsendet (SOU 2002:71, 3).

Den fria rörligheten för tjänster ska säkerhetsställas (Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/123/EG).

Domar/domstolsbeslut

Uppgift om domstol och domnummer ska finnas med. Första gången du källhänvisar uppge det fullständiga namnet på domstolen, sedan kan du använda förkortningar. Du behöver inte ha med domar/domstolsbeslut i referenslistan.

Exempel:

Arbetsdomstolens dom 86/12 i mål A 96/11...

Högsta Förvaltningsdomstolens dom Mål nr 6108-12..

Högsta domstolens domar publiceras i Nytt juridiskt arkiv Avd. 1 och här ska alltid årtal och vilken sida domen börjar på i den tryckt publikationen anges:

Högsta domstolen NJA 2011 s. 109 fann att...

Illustrationer (fotografier, figurer, diagram, tabeller m.m.)

Du kan källhänvisa till illustrationer i din text utan att ha med själva illustrationen i din text. Om du har med en illustration i ditt arbete måste du kontrollera om den är upphovsrättsskyddad. Är bilden upphovsrättsskyddad krävs tillstånd från upphovsrättsinnehavaren innan du kan använda den. Under illustrationen skrivs en kort bildtext med ett nummer (exempelvis Figur 1), titel på illustrationen, upphovsperson och år. Den som gjort illustrationen (konstnären, fotografen etc.) källhänvisas till i den löpande texten.

Bild 3 (Hansson 2015, 32) är ett typiskt fotografi från...

Målningen "The fighting temeraire" (Turner 1839) visar på...

Sekundärkällor (andrahandskällor)

Du bör undvika att använda dig av sekundärkällor och i första hand gå till primärkällorna (originalkällorna). Om du använder dig av sekundärkällor ska primär- och sekundärkällan och år anges i källhänvisningen i den löpande texten. Se Referenser Harvard och nedan.

Exempel:
Om Sven Svensson i sin bok "Demokrati" utgiven 1981 på sidan 72 refererar något ur Arne Kullbergs bok "Fri- och rättigheter i Sverige" från 1832 kan källhänvisningen i texten se ut på följande sätt

(Kullberg 1832, refererad i Svensson 1981, 72)

alternativt

Kullberg (refererad i Svensson 1981, 72) menar....

Exempel:
Liknande tankegångar hittar vi hos den franske filosofen Lyotard (refererad i Björkegren 1992, 134) som konstaterar att det saknas estetiska kriterier för att fastställa ett konstverks värde. Det enda möjliga skulle då vara att ta fasta på konstverkets förmåga att skapa vinster.

Audiovisuella medier (video- eller ljudfiler)

Motsvarigheten till en sidhänvisning till text blir för en videoföreläsning eller en ljudbok en så kallad tidsstämpel. Du anger hur många minuter och sekunder in i filen det aktuella avsnittet startar.

Modell:
(Författarnamn/motsv årtal, kapitel eller avsnitt (om relevant), minuter:sekunder)
För långa filer kan tidsstämpeln utökas till timmar:minuter:sekunder

Exempel:
(Pettersson 2010, kap. 3, 4:35)

# data[].attributes.attachment_link.description
Källhänvisning är en hänvisning till en källa i den löpande texten. I denna variant av Harvardsystemet består källhänvisningen av en författares efternamn följt av utgivningsår och sidnummer. Observera att det finns andra "varianter" av Harvardsystemet där sidnummer inte alltid anges i källhänvisningen.

# data[].attributes.body
En guide i hur du redovisar källor i en litteraturlista/källförteckning

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Nedan följer en exempelsamling på hur man skriver referenser enligt Harvard-modellen (kallas även författar-år- eller namn-år-stilen).
När du skapar en källförteckning/litteraturlista ska källorna alltid ordnas i bokstavsordning sorterade efter förste författarens efternamn/motsvarande.

Information hur du refererar i den löpande texten hittar du under Källhänvisningar Harvard.

Bok med en författare

Inkludera följande (om tillgängligt): Författarens efternamn, förnamn. Utgivningsår. Titel. Upplaga (om ej 1:a uppl.). Förlagsort: förlag.

Exempel:
Bryman, Alan. 2008. Social research methods. 3. uppl. Oxford: Oxford University Press.

Bok med två eller flera författare

Fabozzi, Frank J., Modigliani, Franco och Jones, Frank J. 2010. Foundations of financial markets and institutions. 4. uppl. Boston: Prentice Hall.

Bok med redaktör/er (antologi/samlingsverk)

Att en bok ställts samman av redaktör(-er) ska anges för samlingsverk/antologier i en parentes mellan redaktörens namn och utgivningsåret.

Exempel:
Kamrany, Nake M. och Day, Richard H. (red.). 1980. Economic issues of the eighties. Baltimore: Johns Hopkins University Press.

E-böcker

För böcker som du läst/laddat ner via ett bibliotek eller en bokhandel ska samma uppgifter finnas med som för tryckta böcker, se exempel ovan. På slutet lägger du till e-bok.

Exempel:
Bowen, Natasha K. och Guo, Shenyang. 2012. Structural equation modeling. New York: Oxford University Press. E-bok.

En del böcker vars upphovsrätt har gått ut finns ibland fritt tillgängliga på Internet. Detsamma gäller böcker och andra texter (rapporter, mm.) där myndighet/organisation valt att göra verket fritt tillgängligt. Samma information ska finnas med som för tryckta böcker (se exempel ovan) men du lägger också till fullständig URL-adress (http://...) samt åtkomstdatum då du laddade ner/läste boken. Om den kompletta URL:en blir väldigt lång kan det räcka med att skriva ut en förkortad URL för var du hittade boken; exempelvis http://books.google.se/.

Exempel:
Smith, Daniel. 1902. Memory of a tree festival. Hamburg: Sommer Publishing. http://www.treesandplantsmemoriesinsummer.se (Hämtad 2012-05-21).

Strindberg, August. 1912. Three plays: countess Julie; the Outlaw; the Stronger. Boston: International pocket library. https://archive.org/details/threeplayscounte00striuoft (Hämtad 2012-05-21).

Kapitel/del i bok (antologi/samlingsverk)

Inkludera följande (om tillgängligt): Kapitelförfattarens efternamn och förnamn. Utgivningsår. Kapiteltitel. I Redaktör(ernas) förnamn och efternamn samt (red.). Boktitel. Upplaga (om ej 1:a upplaga). Förlagsort: förlag, kapitlets sidnummer.

Malmberg, Anders. 2003. Beyond the cluster: local milieus and global connections. I Jamie Peck och Henry Wai-chung Yeung (red.). Remaking the Global Economy. London: Sage Publications, 145-162.

Tidskriftsartikel

Inkludera följande om tillgängligt: Artikelförfattares efternamn och förnamn. Utgivningsår. Artikeltitel. Tidskriftstitel Volym (Nummer): artikelns sidnr.

Exempel:
Lundmark, Linda. 2005. Economic restructuring into tourism in the Swedish mountain range. Scandinavian Journal of Hospitality and Tourism 5 (1): 23-45.

Elektronisk tidskriftsartikel

Samma uppgifter ska med som för en tryckt tidskriftsartikel (se ovan) samt DOI-nummer eller URL eller uppgift om utgivare. DOI (Digital Object Identifier) kan jämföras med ISBN-nummer för böcker och är ett permanent nummer som ger en unik sökväg och identitet på den elektroniska artikeln. Större vetenskapliga förlag tilldelar sina artiklar DOI. I de fall DOI saknas ska du länka till artikelns webbadress (URL) och i en del fall åtkomstdatum (främst för artiklar fritt tillgängliga på webben).

Exempel:
Lundmark, Linda. 2005. Economic restructuring into rourism in the Swedish mountain range. Scandinavian Journal of Hospitality and Tourism 5 (1): 23-45. doi: 10.1080/15022250510014273.

Ståhl, Christian. 2007. Det mytologiska självskadebeteendet: könade stereotyper och idealtypiska berättelser. Socialvetenskaplig tidskrift 4: 280-294. http://www.socwork2.gu.se/svt/ARTIKLAR/2007/SvT2007.4. Stahl.pdf (Hämtad 2010-03-05).

Tidningsartikel

Inkludera följande (om tillgängligt): artikelförfattare. Utgivningsår. Artikeltitel. Tidning. Dag och månad för artikeln.

Exempel:
Reaves, Jessica. 2001. A weighty issue: ever-fatter kids: interview with James Rosen. Time. 14 mars.

Tidningsartikel på webben

Samma uppgifter som för en tryckt tidskriftsartikel ska med (se ovan) och URL samt åtkomstdatum som sätts inom parantes. Om den kompletta URL:en blir väldigt lång räcker med att uppge tidningens URL.

Reaves, Jessica. 2001. A weighty issue: ever-fatter kids: interview with James Rosen. Time. 14 mars. http://www.time.com/time/nation/article/0,8599,102443,00.html (Hämtad 2001-07-14).

eller

Reaves, Jessica. 2001. A weighty issue: ever-fatter kids: interview with James Rosen. Time. 14 mars. http://www.time.com/ (Hämtad 2001-07-14).

Webbsidor, bloggar och twitter

För internetkällor inkludera i den mån det finns tillgängligt följande uppgifter: Författarens, organisationens eller myndighetens namn. Årtal då webbsidan/motsvarande uppdaterades. Dokumentets eller sidans titel. Webbplatsens titel eller ägare. Fullständig URL-adress (http://...), (datum då du hämtade dokumentet/informationen från dess plats på nätet).

Samuelsson, Johan. 2012. Fasta kriterier för bedömning täcker inte in allt. Skolverket. http://www.skolverket.se/skolutveckling/forskning/omraden/bedomning-och-betyg/summativ_bedomning/rapporter/fasta-kriterier-for-bedomning-tacker-inte-in-allt-1.187698 (Hämtad 2012-01-09).

Uppge dag och månad för blogginlägg och twittermeddelande, exempel:

Skagerlind, Malin. 2015. Tro inte det du läser. Forskarbloggen. [Blogg]. 8 april. http://blogg.umu.se/forskarbloggen/2015/04/tro-inte-det-du-laser/ (Hämtad 2015-08-14).

Fällström, Anders. 2015. Fewer topics in greater depth. #mathematics #Math Singapore math skills add up in the West http://cnb.cx/1M3BgPX. [Twitter]. 15 juli. https://twitter.com/hyperconvex/status/621212215006392320 (Hämtad 2015-08-14).

Uppslagsverk/lexikon

För referenser till en artikel i ett elektroniskt uppslagsverk inkludera om tillgängligt: artikelförfattare, utgivningsår, artikeltitel, uppslagsverkets titel; fullständig URL-adress (http://....), samt datum då du hämtade artikeln.

Exempel:

Kroksmark, Tomas, Marklund, Sixten och Selander, Staffan. [u.å.]. Didaktik. Nationalencyklopedin. http://www.ne.se/lang/didaktik (Hämtad 2010-11-30).

Om artikelförfattare saknas skriv istället artikeltiteln först:

Pink Floyd. [u.å.]. Nationalencyklopedin. http://www.ne.se/lang/pink-floyd (Hämtad 2010-11-30).

Akademisk avhandling

Samma uppgifter som för bok (se ovan) plus uppgift om universitet där examen är avlagd. Du använder förkortningen diss. för doktorsavhandling och lic.-avh. för licentiatavhandling.

Exempel:
Eriksson, Jessica. 2004. Branschinteraktion och institutionell förändring: omvandling i två livsmedelsbranscher. Diss., Umeå universitet.

Lind, Mikael. 1996. Affärsprocessinriktad förändringsanalys: utveckling och tillämpning av synsätt och metod. Lic.-avh., Linköpings universitet.

Exempel elektronisk publicerad svensk sammanläggningsavhandling:
Abramowicz, Konrad. 2011. Numerical analysis for random processes and fields and related design problems. Diss. (sammanfattning), Umeå universitet. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:umu:diva-46156 (Hämtad 12-01-30).

Konferenstryck

Föredrag på konferenser och seminarier publiceras i samlingsverk som ofta kallas proceedings. Konferensens titel och tidpunkt samt konferensort ska tas med om de är kända. När du refererar till ett konferensbidrag refererar du till en del i en bok (se ovan - exempel för kapitel i bok/antologier).

Hall, C. Michael. 2007. North-south perspectives on tourism, regional development and peripheral areas. I Dieter K. Müller and Bruno Jansson (red.) Tourism in peripheries: perspectives from the north and south, 19-38. Perspectives on tourism in Nordic and other peripheral areas, 2004, Umeå. Wallingford: CABI.

Riksdagstryck

För de följande tre kategorierna (Riksdagstryck, Lagar och författningar samt SOU och Ds) redovisar vi här en förenklad variant.

Typ riksdagsår :nummer. Eventuell titel.

Proposition 2006/07:126. Tillsyn över hundar och katter.

Betänkande 2006/07: KrU2. Museer.

Protokoll 2013/14:65. 2014. Onsdagen 5 februari.

Lagar och författningar

För lagar och författningar inkludera följande publiceringstid (SFS-nummer eller motsvarande) och titel på lagen.

SFS 1998:204. Personuppgiftslag.

SOSFS 2005:13. Socialstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om fredstida katastrofmedicinsk beredskap och planläggning inför höjd beredskap.

SOU och Ds

SOU 2002:71. Personsäkerhetsutredningen. Nationell handlingsplan mot våld i nära relationer: delbetänkande.

Ds 2011:2. Avskaffande av den obligatoriska byggfelsförsäkringen.

EU-dokument (förordningar, direktiv, beslut m.m.)

Uppge institutionen(er) som utfärdat dokumentet och år och nummer i den ordning som står på dokument samt hela titeln på dokumentet

Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/123/EG av den 12 december 2006 om tjänster på den inre marknaden.

Rapporter/delar i serier

Pettersson, Rune. 2001. Trovärdiga bilder. Rapport/Styrelsen för psykologiskt försvar: 180. Stockholm: Styrelsen för psykologiskt försvar.

Illustrationer (fotografier, figurer, diagram, tabeller m.m.)

Illustrationer som är skapade av andra är ofta upphovsrättsskyddade. I sådana fall krävs tillstånd av upphovsrättsinnehavaren innan du kan använda illustrationerna i din text. Om möjligt uppge alltid skaparen av illustrationen i referenslistan.

Lennver, Anders. 2012. Night against procrastination [Fotografi]. http://www.ub.umu.se/nightagainstprocrastion/ (Hämtad 2016-04-05).

Uppge namnet på skaparen av illustrationen om annorlunda än författaren. Om tillgängligt uppge också sidnummer för illustrationen:

Hansson, Barbro. 2015. Umeå by night [Fotografi]. I S. Johansson. Västerbottensbilder. Umeå: Fotoförlaget.

Om du har använt dig av en bild av ett konstverk på Internet ska du referera till det som ett fotografi på internet, oavsett ursprungligt medium. Om möjligt uppge konstnärens namn och samling:

Turner, Joseph. 1839. The Fighting Temeraire [Fotografi]. The National Gallery [online]. http://www.nationalgallery.org.uk/paintings/josephmallord-william-turner-the-fightingtemeraire (Hämtad 2016-04-05).

TV-program

Titel. År. TV-bolag eller motsvarande som står för utsändningen av programmet. Datum och klockslag för ursprunglig visning. Länk till webbplats eller direkt till programmet (om sådan finns).

För äldre, ännu tillgängliga, program kan till exempel uppgift om sändningstid saknas. Då behöver du inte leta efter den informationen. Skapa referensen med hjälp av den information som finns på den plats där du hittade programmet.

Del av tv-serie:

Antikrundan. Säsong 26, avsnitt 10. 2015. Sveriges television, svt1, 12 mars. http://www.svtplay.se/video/2750826

TV-program via UR-Play:

Makt och maktlöshet. 2015. UR Play, Kunskapskanalen. 9 april, 15:30. http://urplay.se/Produkter/181494-Var-samiska-kamp-Makt-och-maktloshet

TV-program via UR access:

UR Samtiden - Hur kan utåtagerande barn bemötas? 2011. Kunskapskanalen. http://uraccess.se/products/162607

UR Samtiden - Samiska veckan 2015: Språkliga förbud. 2015. Kunskapskanalen. 14 april, kl. 16:00. http://uraccess.se/products/188771

Inspelat föredrag, föreläsning eller tal - åtkomst via nätet

Föredragshållare/motsvarande. År. Föredragets/föreläsningens titel/rubrik. [format], [Åtkomst]. Utgivare, URL.

Beroende på hur mycket eller vilken information du kan få tag i om den video(-föreläsning) du vill hänvisa till kan du välja mellan två olika strategier; a) utgå från innehållet eller b) utgå från formen.

Om utgivaren anger hur du ska citera deras material - använd den information du får och kontrollera att elementen i referensen är i den ordning och form som de ska vara enligt Harvard.

a) som föredrag:

Satyarthi, Kailash. 2015, mars. How to make peace? Get angry. [online]. TED talks. http://www.ted.com/talks/kailash_satyarthi_how_to_make_peace_get_angry (Hämtad 2015-05-03).

b) som online video:

TED talks. 2015, mars. How to make peace? Get angry. [online]. http://www.ted.com/talks/kailash_satyarthi_how_to_make_peace_get_angry (Hämtad 2015-05-14)

HarvardBusiness. 2008. Innovate Like Google. [online]. http://www.youtube.com/watch?v=QOioQxtJ4gI (Hämtad 2014-05-05)

Linnéuniversitetet. 2012, okt. 31. Paginering i Word 2010. [online]. https://www.youtube.com/watch?v=kOs09BoAMOA&feature=youtu.be (Hämtad 2015-04-14).

Personlig kommunikation

Till personlig kommunikation räknas information du fått via t.ex. e-postbrev, telefonsamtal, intervjuer, föreläsningar etc. Du ska alltid ha tillstånd från personen i fråga innan du refererar och har anonymitet utlovats måste ett sådant löfte hållas. Om möjligt ska du spara en kopia. Mer information om etiska regler för forskning hittar du hos CODEX - samlingen av regler och riktlinjer för forskning. CODEX

Observera att i Harvardsystemet anges "personlig kommunikation" ibland i en fotnot på den sida där du refererar till den, och den ska då inte finnas med i referenslistan då det normalt inte är möjligt för läsaren att lokalisera källan. Kolla med din lärare/handledare om du är osäker!

En referens till en personlig kommunikation ska innehålla så mycket information som möjligt: namn, tjänsteställning/motsvarande, plats, år, sammanhang, form och datum (dag och månad).

Exempel:
Svensson, Anna; student vid Umeå universitet. 2010. Intervju 11 maj.

Informant 1: högstadieklass åk 8, i Umeå kommun. 2010. 12 flickor och 12 pojkar, enskilda intervjuer 9 maj.

Smith, Veronica; professor vid institutionen för fysik, Umeå universitet. 2010. Norrsken, föreläsning 12 mars.

Observera att e-postadresser som tillhör individer endast ska uppges om innehavaren har givit sitt tillstånd!

Lee, Oscar. 2008. E-mail 13 maj. < oscar.lee@umu.se >.

Sekundärkällor

Du ska i första hand använda dig av originalkällor ( primärkällor). Ibland går det inte att få tag på originalkällan och då kan det vara rimligt att använda sekundärkällor (andrahandskällor). Endast sekundärkällan ska finnas med i litteraturlistan.

I följande exempel refererar Sven Svensson på sidan 72 i sin bok "Demokrati" något ur Arne Kullbergs bok "Fri- och rättigheter i Sverige" från 1832:

Svensson, Sven. 1981. Demokrati.Uppsala: Triad förlag.

Översatt titel

Om du vill ge läsaren en översättning av textens titel gör du det genom att skriva översättningen inom hakparenteser direkt efter originaltiteln:

Ģērmanis, Uldis. 1995. Jaunie laiki un pagātnes ēnas [New times and shadows from the past]. Stokholma: Memento.

Om du inte kan hitta en officiell översättning av en boks titel får du göra översättningen själv.

# data[].attributes.attachment_link.title
Referenser Harvard | Umeå universitetsbibliotek

# data[].attributes.attachment_link.description
Nedan följer en exempelsamling på hur man skriver referenser enligt Harvard-modellen (kallas även författar-år- eller namn-år-stilen). När du skapar en källförteckning/litteraturlista ska källorna alltid ordnas i bokstavsordning sorterade efter förste författarens efternamn/motsvarande. Information hur du refererar i den löpande texten hittar du under Källhänvisningar Harvard. Inkludera följande (om tillgängligt): Författarens efternamn, förnamn.

# data[].attributes.body
En film om varför och hur du ska använda referatmarkörer samt om Harvardsystemet

# data[].attributes.attachment_link.title
Flippad film - Referatteknik och källhänvisning

# data[].attributes.body
En film från Umeå universitet om hur du använder Harvardsystemet