# data[].attributes.body
nnista
Henkilön Henna Kojo avatar
Henna Kojo
+  1
●
vuosi
Teollistuminen lähti lii

Teollistuminen lähti liikkeelle Iso-Britanniasta 1700-luvun lopulla. Teollistuminen ei ollut kuitenkaan äkkinäinen tapahtuma, vaan monien eri kehitysvaiheiden tulos. 1800-luvun teollinen tuotanto ei olisi ollut mahdollista ilman keskiajan pankki- ja rahajärjestelmän kehitystä, 1700-luvun varhaiskapitalismia ja kolonialismia, uusia teknologisia keksintöjä, väestön kasvua ja liikennevälineiden kehitystä. Tehtaiden koneet vapauttivat samalla ihmiset tekemään jotain muuta. Säännöllisen työn myötä ihmiset saattoivat uhrata aikaa harrastuksiin tai vaikka kuluttamiseen.

Euroopan väestö lähti kasvuun jo ennen varsinaista teollistumista ja lääketieteen kehitystä. Esimerkiksi rokotukset alkoivat vähentää lapsikuolleisuutta vasta 1800-luvulla. Lapsikuolleisuus kuitenkin väheni muiden tekijöiden johdosta jo 1700-luvulla. Pahimmat ruttoepidemiat olivat loppuneet ja hygienian merkityksen ymmärtäminen paransi terveyttä. Englannissa maanviljelyn sarkajaosta luovuttiin 1700-luvulla, mikä tehosti viljelyä.
Teollistuminen lähti lii

Teollistuminen lähti liikkeelle Iso-Britanniasta 1700-luvun lopulla. Teollistuminen ei ollut kuitenkaan äkkinäinen tapahtuma, vaan monien eri kehitysvaiheiden tulos. 1800-luvun teollinen tuotanto ei olisi ollut mahdollista ilman keskiajan pankki- ja rahajärjestelmän kehitystä, 1700-luvun varhaiskapitalismia ja kolonialismia, uusia teknologisia keksintöjä, väestön kasvua ja liikennevälineiden kehitystä. Tehtaiden koneet vapauttivat samalla ihmiset tekemään jotain muuta. Säännöllisen työn myötä ihmiset saattoivat uhrata aikaa harrastuksiin tai vaikka kuluttamiseen.

Euroopan väestö lähti kasvuun jo ennen varsinaista teollistumista ja lääketieteen kehitystä. Esimerkiksi rokotukset alkoivat vähentää lapsikuolleisuutta vasta 1800-luvulla. Lapsikuolleisuus kuitenkin väheni muiden tekijöiden johdosta jo 1700-luvulla. Pahimmat ruttoepidemiat olivat loppuneet ja hygienian merkityksen ymmärtäminen paransi terveyttä. Englannissa maanviljelyn sarkajaosta luovuttiin 1700-luvulla, mikä tehosti viljelyä.
TEOLLISTUMISEN EDELLYTYKSET
TEOLLISTUMISEN EDELLYTYKSET
Tutkaile alla olevaa kuviota (klikkaamalla saat sen suuremmaksi)
TEOLLISTUMINEN ALKAA ENGLANNISTA: Etsi tekstistä mahdollisimman monta syytä sille, että teollistuminen käynnistyi juuri Englannista.
TEOLLISTUMINEN ALKAA ENGLANNISTA: Etsi tekstistä mahdollisimman monta syytä sille, että teollistuminen käynnistyi juuri Englannista.

Teollistuminen lähti liikkeelle Iso-Britanniasta 1700-luvun lopulla. Teollistuminen ei ollut kuitenkaan äkkinäinen tapahtuma, vaan monien eri kehitysvaiheiden tulos. 1800-luvun teollinen tuotanto ei olisi ollut mahdollista ilman keskiajan pankki- ja rahajärjestelmän kehitystä, 1700-luvun varhaiskapitalismia ja kolonialismia, uusia teknologisia keksintöjä, väestön kasvua ja liikennevälineiden kehitystä. Tehtaiden koneet vapauttivat samalla ihmiset tekemään jotain muuta. Säännöllisen työn myötä ihmiset saattoivat uhrata aikaa harrastuksiin tai vaikka kuluttamiseen.

Euroopan väestö lähti kasvuun jo ennen varsinaista teollistumista ja lääketieteen kehitystä. Esimerkiksi rokotukset alkoivat vähentää lapsikuolleisuutta vasta 1800-luvulla. Lapsikuolleisuus kuitenkin väheni muiden tekijöiden johdosta jo 1700-luvulla. Pahimmat ruttoepidemiat olivat loppuneet ja hygienian merkityksen ymmärtäminen paransi terveyttä. Englannissa maanviljelyn sarkajaosta luovuttiin 1700-luvulla, mikä tehosti viljelyä.

Vaateteollisuus teollistumisen alkuna
Teollistuminen alkoi vaateteollisuudesta. Englantilaiset keksinnöt Kehruu-Jenny (1769) ja kutomakone (1784) mullistivat langan ja kankaiden tuotannon. Myöhemmin vaateteollisuuteen saatiin energiaa höyrykoneen avulla ja näin oli mahdollista valmistaa vaatteita ja kankaita halvalla suurille massoille. Höyrykonetta käytettiin jo 1700-luvulla, mutta puun korvaaminen kivihiilellä energialähteenä lisäsi koneen tuotantotehoa ja lisäksi koneen tehokkuutta parannettiin koko ajan. Myöhemmin höyrykone valjastettiin myös juniin ja laivoihin. Atlantin yli kuljettiin ensimmäisen kerran höyrymoottorilla 1830-luvulla.

Teollistuminen vaati raaka-aineita. Vaateteollisuuden tarvitsemia raaka-aineita saatiin omasta siirtomaasta, Amerikan puuvillapelloilta. Ensimmäiset teollisuusalueet syntyivät kivihiilen ja rautakaivosten ympärille. Manchesterin kaupunki oli ensimmäisiä teollisuuskaupunkeja. Suomessa Tampere kehittyi Tammerkosken tarjoaman vesivoiman ympärille 1800-luvulla, ja raaka-aineena käytetty puuvilla tuotiin ulkomailta.

Englanti oli siirtomaavallan ja kaupan avulla vaurastunut valtio. Englannissa oli myös voimakas porvaristo ja kehittynyt talous. Tätä pääomaa saatettiin nyt sijoittaa teollistumiseen. Teollistumisen edellytyksenä oli myös yrittämiselle suopea ilmapiiri.

# data[].attributes.body
Teollistuminen lähti liikkeelle Iso-Britanniasta 1700-luvun lopulla. Teollistuminen ei ollut kuitenkaan äkkinäinen tapahtuma, vaan monien eri kehitysvaiheiden tulos. 1800-luvun teollinen tuotanto ei olisi ollut mahdollista ilman keskiajan pankki- ja rahajärjestelmän kehitystä, 1700-luvun varhaiskapitalismia ja kolonialismia, uusia teknologisia keksintöjä, väestön kasvua ja liikennevälineiden kehitystä. Tehtaiden koneet vapauttivat samalla ihmiset tekemään jotain muuta. Säännöllisen työn myötä ihmiset saattoivat uhrata aikaa harrastuksiin tai vaikka kuluttamiseen.

Euroopan väestö lähti kasvuun jo ennen varsinaista teollistumista ja lääketieteen kehitystä. Esimerkiksi rokotukset alkoivat vähentää lapsikuolleisuutta vasta 1800-luvulla. Lapsikuolleisuus kuitenkin väheni muiden tekijöiden johdosta jo 1700-luvulla. Pahimmat ruttoepidemiat olivat loppuneet ja hygienian merkityksen ymmärtäminen paransi terveyttä. Englannissa maanviljelyn sarkajaosta luovuttiin 1700-luvulla, mikä tehosti viljelyä.

# data[].attributes.body
Teollistuminen lähti liikkeelle Iso-Britanniasta 1700-luvun lopulla. Teollistuminen ei ollut kuitenkaan äkkinäinen tapahtuma, vaan monien eri kehitysvaiheiden tulos. 1800-luvun teollinen tuotanto ei olisi ollut mahdollista ilman keskiajan pankki- ja rahajärjestelmän kehitystä, 1700-luvun varhaiskapitalismia ja kolonialismia, uusia teknologisia keksintöjä, väestön kasvua ja liikennevälineiden kehitystä. Tehtaiden koneet vapauttivat samalla ihmiset tekemään jotain muuta. Säännöllisen työn myötä ihmiset saattoivat uhrata aikaa harrastuksiin tai vaikka kuluttamiseen.

Euroopan väestö lähti kasvuun jo ennen varsinaista teollistumista ja lääketieteen kehitystä. Esimerkiksi rokotukset alkoivat vähentää lapsikuolleisuutta vasta 1800-luvulla. Lapsikuolleisuus kuitenkin väheni muiden tekijöiden johdosta jo 1700-luvulla. Pahimmat ruttoepidemiat olivat loppuneet ja hygienian merkityksen ymmärtäminen paransi terveyttä. Englannissa maanviljelyn sarkajaosta luovuttiin 1700-luvulla, mikä tehosti viljelyä.

# data[].attributes.body
Tutkaile alla olevaa kuviota (klikkaamalla saat sen suuremmaksi)

# data[].attributes.headline
TEOLLISTUMINEN ALKAA ENGLANNISTA: Etsi tekstistä mahdollisimman monta syytä sille, että teollistuminen käynnistyi juuri Englannista.

# data[].attributes.subject
TEOLLISTUMINEN ALKAA ENGLANNISTA: Etsi tekstistä mahdollisimman monta syytä sille, että teollistuminen käynnistyi juuri Englannista.

# data[].attributes.body
Teollistuminen lähti liikkeelle Iso-Britanniasta 1700-luvun lopulla. Teollistuminen ei ollut kuitenkaan äkkinäinen tapahtuma, vaan monien eri kehitysvaiheiden tulos. 1800-luvun teollinen tuotanto ei olisi ollut mahdollista ilman keskiajan pankki- ja rahajärjestelmän kehitystä, 1700-luvun varhaiskapitalismia ja kolonialismia, uusia teknologisia keksintöjä, väestön kasvua ja liikennevälineiden kehitystä. Tehtaiden koneet vapauttivat samalla ihmiset tekemään jotain muuta. Säännöllisen työn myötä ihmiset saattoivat uhrata aikaa harrastuksiin tai vaikka kuluttamiseen.

Euroopan väestö lähti kasvuun jo ennen varsinaista teollistumista ja lääketieteen kehitystä. Esimerkiksi rokotukset alkoivat vähentää lapsikuolleisuutta vasta 1800-luvulla. Lapsikuolleisuus kuitenkin väheni muiden tekijöiden johdosta jo 1700-luvulla. Pahimmat ruttoepidemiat olivat loppuneet ja hygienian merkityksen ymmärtäminen paransi terveyttä. Englannissa maanviljelyn sarkajaosta luovuttiin 1700-luvulla, mikä tehosti viljelyä.

Vaateteollisuus teollistumisen alkuna

Teollistuminen alkoi vaateteollisuudesta. Englantilaiset keksinnöt Kehruu-Jenny (1769) ja kutomakone (1784) mullistivat langan ja kankaiden tuotannon. Myöhemmin vaateteollisuuteen saatiin energiaa höyrykoneen avulla ja näin oli mahdollista valmistaa vaatteita ja kankaita halvalla suurille massoille. Höyrykonetta käytettiin jo 1700-luvulla, mutta puun korvaaminen kivihiilellä energialähteenä lisäsi koneen tuotantotehoa ja lisäksi koneen tehokkuutta parannettiin koko ajan. Myöhemmin höyrykone valjastettiin myös juniin ja laivoihin. Atlantin yli kuljettiin ensimmäisen kerran höyrymoottorilla 1830-luvulla.

Teollistuminen vaati raaka-aineita. Vaateteollisuuden tarvitsemia raaka-aineita saatiin omasta siirtomaasta, Amerikan puuvillapelloilta. Ensimmäiset teollisuusalueet syntyivät kivihiilen ja rautakaivosten ympärille. Manchesterin kaupunki oli ensimmäisiä teollisuuskaupunkeja. Suomessa Tampere kehittyi Tammerkosken tarjoaman vesivoiman ympärille 1800-luvulla, ja raaka-aineena käytetty puuvilla tuotiin ulkomailta.

Englanti oli siirtomaavallan ja kaupan avulla vaurastunut valtio. Englannissa oli myös voimakas porvaristo ja kehittynyt talous. Tätä pääomaa saatettiin nyt sijoittaa teollistumiseen. Teollistumisen edellytyksenä oli myös yrittämiselle suopea ilmapiiri.

Adam Smith julkaisi vuonna 1776 teoksen Kansojen varallisuus, jossa hän esitteli liberaalin taloustieteen ajatuksia. Smith uskoi, että vapaakauppa hyödyttää kaikkia ja varallisuus perustuu työhön eikä jalometalleihin. Teorian mukaan omaa etuaan tavoittelevat ihmiset hyödyttävät pitkällä aikavälillä koko yhteiskuntaa. Kilpailu parantaa laatua ja pitää hinnat kurissa. Hyvät yritykset menestyvät ja huonot kuolevat pois. Kansainvälisessä kaupassa Smith uskoi vapaakaupan johtavan järkevään erikoistumiseen ja työnjakoon eri kansakuntien kesken. Avainsana oli vapaa yritteliäisyys. Liberalistinen ajattelu uskoi siis vapauteen säätelyn sijaan. Tämän taloussuuntauksen opit tulivat hyötykäyttöön Englannissa.

Teollisuustuotteet piti myös myydä kuluttajille. Koska Englannin väestö oli keskimääräistä vauraampaa, kuluttajia löytyi omasta maasta. Lisäksi tuotteita myytiin siirtomaihin sekä Euroopan markkinoille. Englannin suuri laivasto oli tottunut kauppatavaran kuljetukseen maailman merillä. Höyrylaivat nopeuttivat kuljetuksia, ja myös rautateiden rakentaminen alkoi Englannista. Rautateiden rakentaminen mahdollisti tavaroiden kuljettamisen tehokkaasti myös sisämaahan. Esimerkiksi Manchester oli uudenlainen suurkaupunki, joka sijaitsi sisämaassa lähellä raaka-aineita, mutta matkan päässä merestä.

# data[].attributes.body
Katso alla oleva prezi-esitys. Mitkä seikat muuttuivat teollistumisen myötä? Valitse niistä yksi ja tutustu siihen tarkemmin alempana olevissa laatikoissa

# data[].attributes.body
Lue alla oleva teksti ja pohdi:
a) keistä työväestö teollisuusmaissa muodostui ja miksi?
b) Millaisia parannuksia työväki vaati oloihinsa?
c) Millä keinoilla oloja pyrittiin parantamaan?

Teollistumisen myötä aateliston merkitys pieneni, kun varallisuus ei enää perustunut yksinomaan maaomaisuuteen. Pääomia alkoi kertyä aateliston lisäksi yhä enemmän kauppaa käyville porvareille ja tehtaanomistajille. Raha syrjäytti pikkuhiljaa säädyn yhteiskunnallisen aseman määrittäjänä. Työläiset muodostivat aivan uuden luokan: työväenluokan. Työväenluokkaan kuuluivat tehtaissa työskentelevät ihmiset, jotka asuivat kaupungeissa. Moni heistä oli muuttanut maaseudulta kaupunkiin paremman elämän ja tehdastyön toivossa.

Keskustelua teollistuvien kaupunkien köyhyydestä ja sen mukanaan tuomista ongelmista oli alettu käydä jo 1700-luvun lopulta lähtien. 1800-luvun alussa köyhyyden ongelmina alettiin työväestön huonon kohtelun sijasta pitää yhteiskunnan omistusoloja ja tuotantosuhteita. Syntyi uusi aate sosialismi, jonka tärkeimmäksi teoreetikoksi nousi saksalainen Karl Marx (1818–1883). Marxin ajatuksissa työväenluokan pitää tehdä vallankumous, jolla yksityinen omaisuus siirtyy omistajilta (eli kapitalisteilta) valtion haltuun.

Sosialismin myötä syntyi työväenpuolueita, jotka ajoivat työväen olojen parantamista. Kommunistiset puolueet tavoittelivat vallankumousta, kun taas myöhemmin syntyneet sosiaalidemokraattiset puolueet luopuivat vallankumouksen tavoittelusta ja pyrkivät parantamaan työläisten oloja parlamentaarisesti eli osallistumalla puoluepolitiikkaan.

# data[].attributes.headline
TEOLLISTUMINEN MUUTTAA MAAILMAA omavalintainen 2/4 NAISTEN ASEMAN MUUTOS

# data[].attributes.subject
TEOLLISTUMINEN MUUTTAA MAAILMAA omavalintainen 2/4 NAISTEN ASEMAN MUUTOS

# data[].attributes.body
Lue alla oleva teksti ja pohdi, millä tavoin teollistuminen vaikutti naisten aseman paranemiseen yhteiskunnassa.

Teollistuminen ja kaupungistuminen muuttivat perheyhteisöä. Maaseudulla perheet olivat suuria, sillä lapsia tarvittiin maataloustöissä. Myös naiset työskentelivät maataloudessa, mutta työstä ei maksettu palkkaa. Tehtaissa naiset saattoivat ansaita palkkaa, vaikkakin pienempää kuin miehet. Naisia usein myös palkattiin miehiä mieluummin näiden pienemmän palkan vuoksi. Keskiluokkaisten naisten ihanteena oli edelleen kotiäitiys, mutta työväenluokassa naisten töihinmeno oli myös taloudellisista syistä välttämätöntä.

Monelle naiselle teollisuustyö mahdollisti ensimmäistä kertaa vapauden päättää omasta elämästä. Itse tienattu palkka tarkoitti, ettei ollut välttämätöntä mennä naimisiin toimeentulon saamiseksi. Tuloilla saattoi vuokranmaksun ja muiden pakollisten menojen jälkeen myös hankkia itselle jotakin mukavaa, mikäli ylimääräistä jäi käteen.

Oma työpaikka tekikin naisista itsenäisempiä. Naisten poliittiset oikeudet etenivät vähitellen. Vielä 1800-luvulla nainen oli usein miehen holhouksen alainen: avioliiton solmimiseen ja taloudellisten asioiden päättämiseen tarvittiin vielä miehen hyväksyntä. Suomessa naiset pääsivät yliopistoon 1800-luvulla. Naisten äänioikeus saavutettiin pääsääntöisesti vasta 1900-luvulla ja Suomessa vuonna 1906 – ensimmäisenä Euroopassa. Osa kaupunkeihin muuttaneista tytöistä ajautui prostituutioon, joka oli yleistä 1800-luvun Euroopassa. Keskiluokkaisetkin naiset siirtyivät vähitellen työelämään: esimerkiksi sairaanhoitajiksi ja opettajiksi.

# data[].attributes.headline
TEOLLISTUMINEN MUUTTAA MAAILMAA omavalintainen 3/4 TYÖOLOT

# data[].attributes.subject
TEOLLISTUMINEN MUUTTAA MAAILMAA omavalintainen 3/4 TYÖOLOT

# data[].attributes.body
Lue alla oleva teksti ja katso video. Pohdi sitten, miten työläisten olot muuttuivat maanviljelyksestä teollisuuteen siirryttäessä? Entä kuinka työolot ovat muuttuneet teollisuudessa sittemmin? Löytyykö vielä parannettavaa?

Teollistumisen alkuvaiheessa työnantajat pyrkivät estämään työläisten järjestäytymistä, mutta ennen pitkää kävi selväksi, että yhteiskuntarauhan säilyttämiseksi työväen olojen parantaminen oli myös hallitsevan luokan eli työnantajien ja hallitusten etu.

1800-luvun työläisten elämää kuvasivat seuraavat seikat:

Tehtaissa oli kuuma, eikä työsuojelua otettu huomioon.

Työpäivät saattoivat olla jopa 16 tunnin mittaisia.

Irtisanomisuojaa tai sairauslomaa ei tunnettu.

Työntekijän suhde työnantajaan saattoi olla etäinen, kun taas maanviljelyksessä työntekijät tunsivat ”pomonsa”.

Työn yksinkertaistuminen ja perheiden tarve saada rahaa johti lapsityövoiman käyttöön. Lapsille voitiin maksaa myös pienempää palkkaa.

Myös asumisolot kaupunkien slummeissa olivat ahtaat verrattuna maaseudun avarampiin oloihin.

# data[].attributes.body
Lue ensin alla oleva teksti, ja pohdi millaiset olot teollisuuskaupungeissa 1700-1800-luvuilla oli. Millaisia ovat nykypäivän teollisuuskaupungit?

Tutki sitten tekstin alla olevaa taulukkoa. Mitä listojen erot kertovat maailman tilanteesta 1800 ja 1900?

Kaupungistuminen muutti yhteiskunnan rakenteita monin tavoin. 1800-luvulle asti väestön enemmistö sai elantonsa maataloudesta. Maatalous koneistui, kaupungit kasvoivat tehtaiden ympärille, ja jo olemassa oleviin kaupunkeihinkin syntyi teollisuutta. Teollisuustyöläiset ja kauppaa käyvä porvaristo tarvitsivat myös erilaisia palveluja. Näin syntyi palveluammatteja.

Koska tehdastyössä ja monissa palveluammateissa ammattitaidon merkitys väheni, oli kaupungeissa työtä tarjolla käytännössä kenelle tahansa. Koneistumisen myötä työtehtävät olivat yksinkertaisia.

Kaupunkien väkiluvun nopea kasvu oli aluksi hallitsematonta. Työläisille rakennettiin nopeasti ahtaita vuokra-asuntoja, slummeja. Kaavoitus ei pysynyt muutosten tahdissa, ja kaupunkien keskustat muuttuivat ahtaiksi ja likaisiksi. Keskustan ulkopuolelle syntyi esikaupunkeja varakkaammille ihmisille. Työväestön asuinalueita vaivasivat rikollisuus, köyhyys, puhtaan veden puute ja siitä johtuva kolera, kulkutaudit ja syöpäläiset. Myös teollisuuden johdosta kaupungit kärsivät liasta, savusta ja muista ilmansaasteista.

Ensimmäistä kertaa sitten Rooman valtakunnan syntyi miljoonakaupunkeja. Englannissa kaupunkiväestö ohitti maaseutuväestön määrän 1865-luvulla – Suomessa sama tapahtui vasta 1960-luvulla. Lontoon väkimäärä kasvoi 1700-luvun alun 700 000 asukkaasta yli kahteen miljoonaan asukkaaseen 1850-luvulla. Lontoo myös kansainvälistyi jo varhain, sillä kauppa ja työ toivat Lontooseen ihmisiä eri puolilta maailmaa. Myös Pariisi, Berliini ja Pietari kasvoivat miljoonaluokkaan.