# data[].attributes.body
Fuck Malin

# data[].attributes.body
Abdi like E

# data[].attributes.body
Fortellingen kan være kronologisk det vil si at hun blir fortalt i den rekkegølgennhendingene skjer

# data[].attributes.body
Utvide øyeblikket

Det tyder og når du må gjør noko spennande enda meir spenande

Du kan for eksempel sei vinden som uler eller frisk som ein fisk

# data[].attributes.headline
Beskriv situasjonene: vis i stedet for å 

# data[].attributes.subject
Beskriv situasjonene: vis i stedet for å 

# data[].attributes.body
Isteden for å si at du er redd må du vise det:

hvordan ser vedkommende ut

Hva gjør han eller hun

Hva tenker de

Eksempel på å beskrive situasjonen novellen til Nicolai Houm. I stedet for å skrive «Jeg var nervøs for løpet» har han skrevet:

Her er jeg. Flat som et dyr, hver katteaktige guttefiber beredt. (...).

Jeg har spydd müsli i søppelbøtten under utslagsvasken ved siden av døren til matrialrommet, plastposen tynn og hvit som ingenting, hånden Ken-alltid-nummer-tre på smalryggen min et øyeblikk, på vei forbi med piggskoene i hånden...

# data[].attributes.body
Ikkje fortel alt:

Det som kan komme til å skje, er ofte mykje meir spanande enn det som skjer. Det me meiner med dette er at det er meir spanande visst ein hinter om kva som kan skje. For eksempel i ein forteljing når ein beskriver omgivelsene som: lyder, følelser, tanker, lukt og slikt.

Eksempel:

Det er mørkt og eg høyrer ein lyd i gangen. Det er roligt og kaldt i dette tomme huset. Plutseleg høyrer eg ein lyd kjem frå døra lengre inni gangen. Nokon er på veg inn i huset. Var nokon ute etter meg? Eg kunne kjenne frysningene straume nedover ryggen. «Hallo» sa ein mørk stemme. Det var noko kjent med den stemmen. Pappa runda hjørnet og gjekk inn i stova. Det var ikkje farleg, det var bare pappa.

Det var strømbrudd og pappa kom hjem fra jobb en time før han hadde sagt.

# data[].attributes.body
Når man skal skape intensitet og dramatikk kan man øke fortellertempoet. Da skriver man korte setninger, hopper over beskrivende detaljer og forteller i rask rekkefølge det som skjer, eller det personen tenker:

Eg kunne ha drepe den kjerringa i 1.etasje! Satan for eit geskjeftig kvinnfolk! Ho hadde vel ingenting med kven som har ærend i dei andre etasjane i huset. Og sidan når fekk politiet lov til å leggje yndlingen i handjern for å besøkje darlingen sin? Finst det ikkje ein lov som vernar om privatlivet? Dessutan skulle eg berre hente noko som var mitt.

# data[].attributes.body
Parallehandling: Nokre gonger blir vi presenterte av to eller fleire handlinger som skjer samtidig. Forteljinga hoppar fram og tilbake mellom disse handlinga før det viser at handlingen kanskje møtes  og grip inni kvarandre. Det blir brukt mye i film og Tv- seriar

# data[].attributes.body
Du kan skape intensitet og dramatikk ved å øke fortellertempoet. Da skriver du korte setninger, hopper over beskrivende detaljer og forteller i rask rekkefølge det som skjer, eller det hovedpersonen tenker.

# data[].attributes.body
Indre spenning er det som skjer inni personene. Det hvordan personene reagerer til hendelser, tanker, følelser og hvilke valg som personene kan ta.

# data[].attributes.body
Når du utvider øyeblikket skriver du mer i boka for at øyeblikket skal vare lenger

# data[].attributes.body
Ytre spenning er spenning knytt til handlinga i forteljinga. Personane kan kome opp i farlege situasjonar, eller dei kan prøve å kome seg ut av ei knipe.

Foreksempel at ein blir kidnappa.

# data[].attributes.body
BARE skriv inn det som skal stå, ingen ting annet (tull)!!