# data[].attributes.body
Samantha til brunhåret: Du fantaserer om en pæn rig mand, som er på aktiemarkedet: Positionerer hende som en bestemt kvinde, samtidig med at hun selv positionerer sig som en ... kvinde ved hele tiden at snakke om sit sexliv.
Brunhåret: "Kvinder vil reddes", hun positionerer alle kvinder i verden som hjælpeløse og nogle der vil reddes. Mens de andre tager afstand tager de derfor ikke positionen på sig. Hun italesætter  sig selv, som hjjælpeløs, where is he i've been waiting, og sætter sig derfor i en position som bekræfter det hun sahde om alle kvinder.
Carrie om charlotte: Charlotte friendly bar, icetea princess, she was looking for her white knight -  med sin måde at beskrive charlotte på positionerer hun charlotte som hjælpeløs, som charlotte har taget på sig. Hun bliver også tilldelt rollen som ikke sp klog: Altså carrie siger "im the professional and paste ypurself" dette siger hun når det kommer til mænd. No wonder hun positionerer sig selv som hjælpeløs npr hun konstant bliver positioneret sådan af de andre.
Miranda: Opgør med kønsroller
Samantha: Objektgør mænd, maskulin seksualitet som er karikeret. Seksualiserer mænd.
Charlotte: Objektgør kvinder til den klassiske kønsrolle
Arthur: Abet maskulinitet

# data[].attributes.body
Normalt skulle lave video, men nu kommer det på skrift:
Perfekt krop=perfekt menneske, en fortælling i en kultur
Dette opstår bl.a grundet intimisering, hvor denne bestemte kropsideal er opstået og bliver ved med at blive reproduceret af os... Medierne spiller en afgørende rolle. Mere ikke reelt end det  reelle. Dette forskruer de unges selvopfattelse, intimisering
Komformitet=lettere at følge med flokken og ikke gå i bad
Man danner sin identitet i samspil med andre.
Kroppen bliver en central del af en identitetsdannelse
Nypuritanisme i samfundet, dyrker de gamle værdier
SoMe skaber fornemmelse af evig og konstant konkurrence
Normer er knyttet til sociale situationer og positioner

# data[].attributes.body
Hvordan fremstiller mediebilledet køn i dag? (Inddrag begreberne seksualisering, Intimisering og positionering)

I hvilken grad spiller etnicitet en rolle ift. køn, krop og identitet?

Mediers fremstilling af køn kan ses grundet seksualisering af bl.a. yngre piger. Pornoen og letpåklædte billeder på f.eks instagram bliver mainstream. Piger udstilles både i videoer og i blade som udfordrende. Her skaber pornoen en stærk "tolkning" af kvindekønnet.
Herigennem er der kommet intimisering af medierne, som betyder at det intime liv som sex og kærlighed stadig vises og bliver gjort til hovedfokus i medier, som henvender sig til ungdommen. Grænserne for hvad der er privat og hvad der ikke er udfordres og overskrides hele tiden. Risikoen er her at de ung kommer til at kæmpe med bestemte kønsidelaer, som ikke kan realiseres og dermed kan det skabe usikkerhed og angst hos den unge.
Etncitet: Kan påvirke folk som har en anden etnisk baggrund af hvad der er idealet. Problematik kan opstå hvis kun den hvide kvinde bliver fremstillet som smuk, da dette ville kunne "underminere" den mørkere farve og dem med dens farves identitet. Hvis nu den slanke hvide kvinde er idealet, så vil en kvinde af en mørkere farve have svært ved at "leve" op til disse idealer, Blandt andet hvis  de har mere hårvækst. Der opstår en mangel på overensstemmelse med flokken, som påvirker (kan påvirke) ens egenopfattelse. Ydermere hvis en sort kvinde med stor numse var idealet, ville en kvinde af samme farve uden former også få et fortrængt billede på hvordan kroppen er. Igen vil dette påvirke ens selvopfattelse trods farve og kropsbygning er noget man er født med. Idealerne er uo pnåelige.
Kan påvirke den sociale identitet(erikson), da mengel på overensstemmelse meden gruppe, hvis de grupper  der er har andre idealer.
Herunder kan det også påvirke ens overensstemmelse med sig selv, måske kan man ikke forbinde de roller man fik i barndommen med nye roller, hvor man skal gå op i diverse ting og ændre sit adfærd for at opnå en ny rolle - identitetsforvirring

# data[].attributes.headline
Et til billede til hvordan medierne fremstiller kønsidealer-.

# data[].attributes.subject
Et til billede til hvordan medierne fremstiller kønsidealer-.

# data[].attributes.body
Idealer påvirker de unge - teksten er skrevet i; Billedecollage om kønsidealer, her er bare et billede

# data[].attributes.body
Lav en billedcollage, som viser de kønsidealer, som mediebilledet idag fremstiller.
Hertil skal du knytte en tekst, som beskriver, hvordan disse kønsidealer kan påvirke unges identitetsdannelse.

Unge definerer sig selv ud fra deres krop. Førhen var ens krop en del af ens jeg-identitet, men er i dag blevet et projekt som fortæller noget om hvem man er som person. Dette kan god skabet mindreværdskomplekser grundet de mangler kønsidealer og sammenligning.
Erikson: Disse forandringer der kommer når kroppen forandrer sig og de idelaer den "skal" leve op til kan føre til at man ikke oplever at være i overensstemmelse med sin krop. Det kan påvirke den sociale identitet, da man muligvis ikke kan identificere sig med eller tilhører nogen af de grupper og roller der er - omkring kropsidealerne
Giddens: Hvis man reflektere over sig selv, og "hvem er jeg" bliver knyttet til jeg ligner ikke en model, vil det have betydning for ens selvforståelse, som ændrer ens tilgang til verdenen - måske en der er præget af usikkerhed.
Det kan skabe identitetsforvirring, da de nye idealer om tynd og høj muligvis ikke stemmer overens med den identitet man havde som barn, som ikke gik op i kost, udseende og vægt
Denne krop nedenunder vil sige: Jeg er unge og har styrke og selvdisciplin.

# data[].attributes.body
Der er selvfølgelig smurt tykt på, men de rammer nogle af de kernepunkter der forekommer i livet som et senmoderne menneske.
Som eksempel kan elitedateren nævnes, som i bund og grund går på date med folk for at få bekræftet sig selv. Han, somifølge teorien, forsøger at leve op til nogle stor forventninger og idealer, der er om nutidens mand. Han kæmper for at blive synlig. Han virker selvoptaget.
Hvis man kigger iværksætterne; Denne narsissicme som de udstråler er en stræben af at blive anerkendt, og at det de har gjort er godt og også bedre end den andens. Når den ene person oplevede at have udført et job bedre, så blev de tilfredsstillet og der opstod muligvis end følelse af meningsfylde. Når de så bliver "udkonkurreret" kan man se tomheden , altså følelsen af ikke at være noget værd og derfor forsøger de ivrigt igen at få anerkendelse ved at tale om dem selv. Ved at den ene gjorde det værre blev de bekræftet i at det de gjorde var godt. Ved at agere som de gør og konkurrere som de gør, skaber de sig selv. Deres identitet bliver et refleksivt projekt, som er bundet til hvordan de er ift deres "mål" - har de fejlet(været dårligere end den anden) eller ej. Herigennem skal de også reflektere over hvordan andre reagerer overfor dem - bliver de bekræftet  (de synes måske at de kun bliver bekræftet, hvis de har flest ansatte i deres virksomhed)?
Aktivisterne: Det handler mere om at "de", "vi" kæmper for, og ikke hvad der bliver kæmpet for. De skal bekræftes i, at de er gode mennesker som hjælper. Handler mere om dem end om kvindekønnet og dets rettigheder.
Hermed kan man sige at den afsepjler unge og senmoderniteten perfekt: Vores "evige" søgen efter bekræftelse. Og ydermere vores selvoptagethed.

# data[].attributes.body
Modeller bliver på daglig basis bekræftet og anerkendt i deres skønhed. Dette hverv er derfor både et udtryk for selvoptagethed, men ikke mindst for at blive bekræftet. Mennesket bekræfter dette og forsøger gennem egne billeder at få samme bekræftligelse. Ligesom Nikita, hun skal se smuk ud på sine billeder og i alt hun gør, men det er for hende i bund og grund bare fordi hun gerne vil bekræftes

# data[].attributes.body
Man beundrer sig i mange spejle, andres øjne, det reelle spejl, sine egne øjne og ikke mindst kameraets øjne. Kan både være udtryk for selvoptagethed men også som behov for anerkendelse

# data[].attributes.body
Dette  billede, instagram, er udtryk for menneskets behov for bekræftelse - det er generelt de sociale platforme. Gennem instagram kan folk blive bekræftet, anerkendt og de er muligvis også bliver mere selvoptaget af konstant at se på sig selv gennem kameraets linse. De  får en mulighed for at dyrke deres eget selvbillede. Viser kun en del af deres selv(multiple selver). Social anerkendelse

# data[].attributes.body
Kenneth Gergen mener som modsætning til Erikson ikke at man kun har en social identitet som man altid "benytter". Han mener derimod at man som menneske i det senmoderne samfund er udstyret med mange identiteter, som man benytter i de forskellige socialer arenaer såsom uddannelsessytemet. Man skifter sfærd fra situation til situation (negativt set). Menneskets identitet udvikles hele tiden omkring de skfitende relationer det beinder sig i.

# data[].attributes.body
Nikitas habitus er stærkt negativt præget af hendes opvækst. Dette har givet hende en tavs viden: Altså, den måde hun handler på, som hendes valg af uddannelse og adfærd overfor andre mennesker, er opstået grundet hendes opvækst, som giver hende sociale ballaster. Hun har tilegnet sig de vaner, der er i hendes familie; Hun ryger bl.a., har ingen uddannelse  osv.
Herigennem skal nævnes hendes mangel på bl.a. økonomisk kapital som på sin vis gør, at hun har svært ved at komme videre fra det sted hun er. Hun har ingen adgang til ressourcer, som påvirker hendes ageren. Udover dette,  har hun også mangel på den sociale kapital. Hun har ingen kontakter, altså ingen sociale relationer hun kan trække på - hun skal selv sørge for at være "mobil". Derfor kan det diskuteres om i virkeligheden har frit valg på alle hylder, som også giver hende frustrationer - Hun ed hun har en mase valg, men hun nævner også penge som en af d ting som afgrænser hende i at kunne mere.
Dog gør hun noget vigtigt som er at sætte ord på sin tavse viden med sin mor, som på sin vis giver hende mulighed for at tilegne sig nogle kvalifikationer og så hun kan tilpasse sig de mange valg. Moren viser nemlig en vis mægde kulturel kapital, som hun forsøger at videreføre til

# data[].attributes.body
Nutidens læger er børn af veluddannede og de synes at gifte sig med andre læger også. De børn som fødes og de børn som er i lægefamilier har en større mængde ressourcer end børn af nettomedarbejdere - set fra Bourdieu. De har mere kapital. Ved at de får børn med andre læger, skaber det på sin vis også en ulighed, da børnene automatisk har både mere økonomisk, social og kulturel kapital end andre. Derfor udelukker det muligvis andre fra faget, som forsøger sig med mangel på kapitaler og "hjælp" fra forældre.
Børnene ved allerede hvordan de agerer i denne lægeverden grundet den kulturelle kapital, forældrene støtter dem økonomisk og de har netværk som de i den grad kan trække på - flere fordele end andre.

# data[].attributes.body
Den subjektive alder:
Paradisedeltagere er i dag op til 31/32 år gamle. De er ungdommelige i deres adfærd og selvforståelse - de omgås med ungdommen og agerer som den.

De yngre deltagere repræsenterer et mere normalt syn på ungdommen(aldersmæssigt), ifølge mig

# data[].attributes.body
Hvad er ungdom?
- Menneskets placering i samfundet, vi har en kulturel alder
- Traditionelle samfund: Ungdom, barndom og voksenliv ikke meget adskilt
- Ungdom er ikke kun en livsfase men også  en livsstil: Handler om måden vi lever på og er på. Det er en kulturel bestemt livsfase
- Man kan være ungdommelig i sin adfærd
- Grundet dette opstår der er sybjektiv alder, som omhandler hvor ung/gammel det enkelte mennekse føler sig
- Der er i dag ikke de samme kronologiske og biologiske begrænsninger på alderen som førhen
-Traditionerne betyder ikke så meget som før og ej heller gør traditionerne

# data[].attributes.body
Kan becks institutionaliseret individualisme kvalificere debat?
- Friheden til at vælge er paradoksal, da det samtidig er en tvang til at skulle vælge. Rammerne for det valg og de muligheder individet tager og har er forudbestemt af systemet, og de institutioner som  individet befinder sig i.

- ja, der skal være nogle valgmuligheder, for at det ermuligt for idividet selv at vælge frit. Men når disse muligheder er underlagt de strukturer, er valget ikke længere "frit". Dermed får individet i samme grad ikke lov skabe egen livshistorie, de får lov til at skabe den, ud fra de valgmuligheder der er.
Debatten er så: Har individet et frit valg til at forme sig eget liv? Og har vi de mange valgmuligheder, som der er påstået?

# data[].attributes.body
Julie forklarer i starten primært ydersiden af sin identitet. Hun forklarer hvordan hun er en gymnasieelev, en rolle i en gruppe hun kan identificere sig med. Ydermere forklarer hun sin rolle som kæreste og veninde. Dette er mere bevidste roller, som er med til at skabe hendes sociale identitet. Hun forklarer også, at hun har gået til fordbold, som beskriver ydersiden af hendes identitet,  som hun allerede var bevidst om og lavede",  da hun var yngre.
Indersiden: Muligvis - hun taler om sin kreativitet, som gør at hun får et frirum, og det er det, som gør at hun kan slappe af. Dette giver hende en sammenhæng i hendes identitet.

# data[].attributes.body
Hvorfor er der flere muligheder i det senmoderne samfund?
- Der er flere muligheder, da der er en større fri vilje, som for eksempel at tage en anden vej end den dine forældre tog. Dog er man stadig underlagt systemets strukturer. Man har social mobilitet.
Flere valgmuligheder når det komme til større ektsentielle spørgsmål og valg såsom uddannelse.
Der er kommet flere ungdomskulturer, som ungdommen orienterer sig efter. Nogle af disse er subkulturer. De udvikler sig til mindre og lukkede fællesskaber. Derfor opstår der stilfællesskaber. Disse fællesskaber vokser voldsomt, og det er op til den unge at orienterere sig og vælge disse stilfællesskaber. De hopper rundt mellem fællesskaberne og får mulighed for at afprøve dem selv og deres grænser i højere grad end førhen, hvor man var fastsat med sin rolle som fx punker og ens identitete var bestemt fra fødslen(traditionelle samfund).Dermed får den unge mulighed for at skabe egen identitet og deres egen fortælling gennem disse kulturer. Bl.a. via forbrug og valg af mærkevarer og grupper.
Zapperkulturen, som lidt berøres ovenover, omhandler at individet kan tage forskellige dele fra de forskellige stilfællesskaber, og dermed kan de skabe deres eget.

De mange valgmuligheder som er nævnt ovenover kan skyldes:
dette er opsummeret
- at mængden af varer og forbrugstjenester er steget, og udvalget er blevet større
- Adgangen til viden og uddannelse er som nævnt øget, så individet har større mulighed for social mobilitet
- Grundet globalisering: Man skal konstant tage hesnyn og stilling til informationer, man får
- Valgmulighederne kommer som resultatet af kulturel frisættelse

Fordele og ulemper for individet
Ulemper:
- Individualisering af individet- man er ansvarlig for sin egen livshistorie. Alle valg som hører under dette, kan skabe angst og uro
- Med de mange valg er der mangel på faste rammer, og derfor opstår der et ønske om nye rammer. Rammer som skaber stabilitet og samenhæng

Fordele
- Man får mulighed for social mobilitet
- Man får mulighed for at afprøve sig selv via de mange stilfællesskaber og dermed danne sig selv

# data[].attributes.body
Et billede af ungdommen i 70'erne, hvor de ungdommen ikke var en "zapperkultur". Her var de unge mere fastsat til deres rolle i en gruppe, og de hoppede ikke rundt. En identitet i en gruppe.

# data[].attributes.body
Overvej sammen om unge i dag er meget selvoptagede og har et særlig stort behov for andres bekræftelse.

# data[].attributes.body
Er læringsmiljøet i skolen i dag blevet for konkurrencepræget?

Hvordan påvirker læringsmiljøet de unges identitetsdannelse?

Er unge i dag meget selvkritiske?

Som teksten indleder med, så er unge i dag mere presset end nogensinde ift uddannelse og arbejde. Grundet den stigende individualisering bliver unge presset af dem selv og forestillingen om at selvrealisering betyder at man lykkes i uddannelsesystemet opstår. Fra omverdenen er man presset afkarakterer, uddannelsesplaner osv.  En årsag til denne udvikling er fordi Danmark er gået fra en velfærdsstat til en konkurrencestat. I konkurrencestaten skal dt enkelte menneske være klar til at kunne konkurrere på verdensmarkedet. Alle skal i arbejde og alle skal arbejde mere. Dette er med til at øge præstationspresset hos den enkelte - karakteren bliver fx mere og mere afgørende for den enkeltes fremtid. Grundet at mennesket nu sættes til ansvar for egen lykke kan de også sættes til  ansvar for egen fiasko.
Grundet det konkurrenceprægede miljø kan identiteten for den enkelte muligvis blive fragmenteret Unges identitet bliver et reflekvit prrojekt, hvor de skaber en fortælling om demselv, som er afgørende for hvordan de oplever sammenhæng i verden. Hvis den unges kritik konstant vendes indad og de nu er hersker over deres egen fiasko kan de risikere, at det påvirker måden de oplever verden på. Ydermere er det ikke positivt når den unge konstant skal reflektere over "hvem er jeg?", hvis dette svar er fobundet med: måden jeg er i skolen og hvordan jeg klarer mig fortæller hvem jeg er. Hvis dette billede er negativt vil den unge nok ikke opleve sammenhlng i deres verden, eller have en særlig god oplevelse af den.
Muligvis vil der også lægges alt for meget fokus på den sociale identitet, så de glemmer sig selv i dette karakterræs og karriereræs, og dermed mangler de at være i overenstemmelse med sig selv - som jo let kan skabe kaos i individet, måske derfor så "mange" unge går ned.
Konkurrencen  kan ydermere skabe identitetsforvirring hos den unge, da de nye pålagte roller, måske ikke er en rolle de kan identificere sig med, men en rolle de skal påtage sig grundet det øgede ydre og indre pres.
Jeg synes læringsmiljøet er blevet for konkurrencepræget, da der sættes en mentalt pres på os unge 24/7 - også ude for skolen med afleveringer osv. Selvkritikken ligger konstant og gemmer sig når man ikke fortår en opgave eller man får en dårlig karakter. Hvis man også ser på skoleundersøgelsen, hvor unge føler sig mere kede af det og ensomheden stiger, så er skolen for konkurrencepræget

# data[].attributes.body
Den kulturelle frisættelse,:

Den kulturelle frisættelse og det at individet frigøres fra traditionerne og får flere valgmuligheder gør at identiteten bliver et refleksivt projekt. I det senmoderne samfund er individet ansvarlig for at skrive sin egen lisvhistorie, og derfor må de konstant forholde sig til og reflektere over spørgsmål som; Hvem er jeg, hvad vil jeg med mit liv, hvordan bliver jeg opfattet osv. Identitet er derfor noget, man opretholder og skaber ved at reflektere over disse soørgsmål (vores handlinger fx). Vi skaber en fortælling om os selv, som er afgørenede for, hvordan vi oplever sammenhæng i vores verden, og hvordan den hænger sammen.
Den unge skal sørge for at samle alle de forskellige optrædener eller de flere identiteter(selver) til en samlet fortælling om dem, som aldrig bliver færdig. Den revurderes og omskabes hele livet.  Netop denne refleksivitet og fleksibilitet kendetegner menneskets identitet i det senmoderne samfund. Modsat det traditionelle samfund, hvor man som sagt var fastgjort til sin rolle.
Giddens siger, at fundamentet for for en stabil identitetsfølelse beror på en følelse af tillid til verden. Netop ontologisk sikkerhed. "Kernen af tillid og sikkerhed" er med til at individet kan klare de mange valg og skift, der er i løbet af livet i det senmoderne samfund.

# data[].attributes.body
Redegør for Erikssons identitetsbegreb
Han siger, at identiteten er en proces, og at den ikke er statisk. Man udvikler sin identitet hele livet gennem. Processen forener vores identitet med det sociale. Han skelner mellem jegidentitet og social identitet.
Jegi d entitet: Dette er identitetens inderside eller dens lodrette dimension. Dette omhandler, om man er i overensstemmelse med sig selv og føler sig som den samme hver dag, trods de forandringer man gennemgår. Der er en fornemmelse af sammenhæng.
Sociale identitet: Identitetens yderside eller dens horisontale dimension. Dette omhandler, at være i overensstemmelse med andre, tilhøre forskellige grupper eller have roller som man kan identificere sig med. Herigennem får man sin sociale identitet. Dette er en mere bevidst form for identitet.
Ontologisk sikkerhed:  Man stoler på omverdenen, og man har tillid til, at det vil en godt. Bliver dannet i de første leverår, hvor miljøet og samspillet med forældrene er stabilt og sikkert. Dermed får barnet en grundlæggende tro på, at verden er et sikkert sted.

Ungdomstiden kan resultere i identitetsforvirring. Dette kan ske, hvis den unge ikke kan forbinde den identitet, der blev grundlagt i barndommen med de nye roller i ungdomslivet.

# data[].attributes.body
Kapitaler: Det er de ressourcer og muligheder, som den enkelte har adgang til. Den unge har disse tre kapitaler med sig(nogle  mere end andre), og det udgør som sagt deeres ressourcer. Dette kan stille spørgsmålstegn ved det frie valg, da selvom der er frit vlg på alle hylder, så medbringer hver ung forskellig mængder af kapital som i en vis grad kan sætte begrænsninger for dem.
Kulturel kapital: Omhandler de sporglige kompetencer mennesket er ibesssidle af + beherskelsen af sociale kodr, såsom almen dannelse og opførsel. Det omhandler også den enkeltes kulturelle viden. Den kulturelle kapital er afgørende i uddannselsesssytemet, da den unge ofte (fra ressourcestærke familier) har præget dem  og indlært dem de sociale koder, kulturelle viden og måden at agere i det felt på, som i denne sammenhæng er uddannelsessystemet.
Økonomisk kapital: Dette dækker over agentens adgang til materielle ressourcer og penge
Social kapital: Den værdi man har i sine sociale relationer. Det er også de netværk man begpr sig i som man kan trække på på og få anerkendelse af.
Habitus: Begrebet habitus kan forklares som systemer af dispositioner, der tillader mennesket at handle, tænke og orientere sig i verdenen. Habitus er kropslige og kognitive strukturer, som ligger til grund for menneskets handlinger og meninger. Et individs habitus dannes gennem de vaner, der tilegnes i familien, og fungerer senere hen som et ubevidst handlemønster + plus de kapitaler man har. Individet handler i specielle videns- og tankekategorier, som er resultatet af bl.a. individets opdragelsesbaggrund.

Et menneskes habitus forklarer, hvordan mennesket handler i overensstemmelse med det givne felts normer og krav.