# data[].attributes.body
Indelade i två grupper:
-nakenfröiga växter, barrträd i Sverige.
Har kottar med kottfjäll och fröet ligger naket i dessa fjäll. De är inte omgivet av en frukt. Har pollen och fortplantningen är inte beroende av vatten.
-gömfröiga växter.
Fröet omges av en frukt, dessa växter har frukt och blomma. Fortplantningen ej vattenberoende och de har pollen.

Om han och hon-blomman sitter på samma individ så kallas de sambyggare.

Om de är uppdelade så att olika växter han hanblommor och olika honblommor så kallas de för tvåbyggare eller dioiker. Havtorn är ett exempel.

# data[].attributes.body
Stensöta exempelvis, är också sporväxter. Ormbunksväxter kallas kärlkryptogamer.
Under bladen finns sporgömmor.
Kan bli stora som träd i och med att de har rötter och celler med hårda skal och kärl (sugrören som transporterar vatten).

# data[].attributes.body
Kallas också kryptogamer.

Har en honcell och hancell, hanceller (spermier) sprids i vattnet runt mossan.

Så blir det en befruktning, så växer det upp ett skaft och på skaftet ett sporhus. I sporerna kan nya mossor växa.
Alla mossor är sporväxter.

# data[].attributes.body
Träd har årsringar, de består av en ljus del och en mörk del. Den ljusa delen är det som trädet växt på sommaren och då med stora celler därför blir det ljust.
Den mörka delen är det den växer på hösten och då med små celler och därför blir det mörkt.
Tillväxten av stammen sker i ytterdelen av stammen, lite under barken.

"Sugrören" i stammen är egentligen mellanrummet mellan cellerna så vattnet tas upp i cellerna som är kopplade till varandra så vattnet går från cell till cell. Sugrören kallas för kärl.

Sockret i trädet transporteras i speciella cellager i anslutning till tillväxtedelen i stammen nära barken.

Om stammen har en mörkare del, kärnved, så är det svamphämmande ämnen som lagrats in i stammen. Tallar har det ofta men granar ruttnar ofta inifrån.

# data[].attributes.body
Små djur äter mer mat i förhållande till kroppsvikt än stora djur.
Detta för att dess kroppstemperatur sänks snabbare än stora djur.

# data[].attributes.body
Cellernas förbränningen sker till stor del i mitokondrierna.

Om muskulatur/celler har en hög andel mitokondrier så blir köttet mörkt och lite brunt.

Uthålliga muskler har högre andel mitokondrier än explosiva muskler.

Cellandning
Cellerna behöver syre och energi (genom maten) för att förbränningen ska existera.
Syret ska in i cellerna och koldioxiden ska ut.

Både växter och djur har en cellandningsprocess.

# data[].attributes.body
Groddjur, kräldjur, fiskar är växelvarma de anpassar sig efter temperaturen runt omkring dem. Groddjur går i princip i dvala på vintern.

Jämnvarm-däggdjur och fåglar har en jämn och konstant kroppstemperatur.

# data[].attributes.body
Frukten kan se ut på många olika sätt.
Äpplen-mjuka och saftiga och fröna finns i mitten.
Äppelfrön behöver en kylperiod, flera veckor i kylskåpskyla, för att gro.
Ärtskidan-hårt skal med frön (ärtor) inuti.

Tomat är enkelt att gro, bara att skära skivor och lägga i jorden.

# data[].attributes.body
Skillnad på sömn och dvala
Dvala, kroppstemperaturen sjunker markant. Igelkotten tex.
Sömn, kroppstemperaturen sjunker litegrann. Björnen tex.

Lövträd tappar sina blad av två faktorer,
vintertorka- det avdunstar för mycket vatten i bladen i och med att de är tunna och har stor yta.
träden drar in alla näringceller i stammen (byter färg) sockret i näringcellerna gör att fryspunkten sjunker. Detta skyddar trädet mot förfrysning.

Barren klarar vintertorkan då bladet är ihoprullat (mindre yta) och det är ett litet vaxlager över barret så att inte lika mycket vatten avdunstar.

Subnivala rummet, det är varmt och gött under snön bland löven, kottarna, barren och i jorden. Där hittar gnagare mat, skydd och värme.

Insekter

# data[].attributes.body
Varje steg i pyramiden kallas för trofinivå.
För varje steg förloras 90% av energin i varje trofinivå.

Fettlösliga miljögifter samlas i fettvävnad och ju högre upp i en näringspyramid man kommer desto högre koncentration av gifter. De blir kvar i organismen och många förbränns inte.

# data[].attributes.headline
Abiotiska faktorers påverkan på populationer

# data[].attributes.subject
Abiotiska faktorers påverkan på populationer

# data[].attributes.body
Olika populationer påverkar de abiotiska faktorerna och de abiotiska faktorerna påverkar vilka populationer som lever och trivs.
Det viktiga är inte att alltid ha rätt svar på frågan om varför, utan att man kan resonera med eleverna och ge dom verktyg att resonera kring detta.

# data[].attributes.body
Koldioxiden i atmosfären förstärker jordens naturliga växthuseffekt, vilket leder till temperaturökningar och förändringar i jordens olika ekosystem och våra abiotiska faktorer.

# data[].attributes.body
Pilarna i näringskedjor skall riktas så att de visar hur energin förflyttar sig.
Ex.
Gräs->Kanin->Räv

Näringsvävar visar populationens olika roller. Att de både kan vara toppkonsument och sekundärkonsument osv.

Producenter finns både på land och i vatten!
Prochloroccus-cyanobakterie i haven, superliten men ack så viktig. Den vanligaste producent, producerar mer syrgas av alla organismer som finns.

# data[].attributes.body
Köttätande växter har också fotosyntes.
De lever i väldigt mager jord och äter därför djur för att få i sig näring.

Exempel på köttätande växter är sileshål, vattenbläddra de lever på myrar och suger i sig små vattendjur.

# data[].attributes.headline
Ekosystem-ett biologiskt samhälle och dess abiotiska(icke levande) miljö

# data[].attributes.subject
Ekosystem-ett biologiskt samhälle och dess abiotiska(icke levande) miljö

# data[].attributes.body
-Population=alla individer av en och samma art inom ett avgränsat området, exempelvis arten gädda i sjön Norrviken.
-Samhälle, alla populationer som existerar inom ett visst område (gädda, aborre, mört, alger, näckrosor) i sjön Norrviken.

Ekosystemet-dvs alla organismer(individer) tillsammans med den icke levande miljön i ett visst område.
Organismer delas in i:
-producenter
-konsumenter
-nedbrytare
Relationskort (se bilden) är ett bra material att använda för att exemplifiera begreppen, näringskedjor och liknande.

Abiotiska faktorer
-vatten
-jord
-syre (alla beståndsdelar i luften)
-mineraler
-solljus
-temperaturen
-gaser (koldioxid osv)

# data[].attributes.body
Autotrofer-växter som gör sin egen mat

Heterotrofer-ex. djur och människor som äter andra organismer

# data[].attributes.body
Växter skapar näring (socker) av vatten och koldioxid. "Kocken" heter klorofyll och energin till processen får växten av solljus.
Restprodukten är syrgas (syre).

# data[].attributes.body
Kolla på blommor, ståndare och pistiller. Pollen är som spermier och sitter på ståndarna. Pistillen är som ägget, pollenet kommer på pistillen, där inne finns äggceller i fröämnet och befruktning/pollenering har skett. Det skapas ett fröskal utanpå näringsvävnaden kring embryot och därmed har ett nytt frö skapats.
Hamnar i jorden, vattnas, får näring från näringsvävnaden och när fröt fått gro en rot och sen vuxit upp över jorden. När det kommit över jorden och växten får tillgång till solljus så startar fotosyntesen.