# data[].attributes.body
(ožujak 2022.)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ocat je namirnica dobivena octenim vrenjem razrijeđenih alkoholnih otopina, koje mogu imati različito podrijetlo. Octeno vrenje izazivaju mikroorganizmi koji pripadaju grupi Mycoderma aceti ili Bacterium aceti. Sirovine za preradu u ocat jesu: vino, voćna vina, pivo, razrijeđeni etanol, fermentirani slad, surutka i sve šećerne otopine koje se najprije podvrgavaju alkoholnom vrenju pa fermentaciji. Ovisno o vrsti sirovine od koje je dobiven, ocat može biti: vinski, voćni, miješani voćni, aromatizirani, ocat od surutke, od slada, od piva, alkoholni ocat.

Osnova za dobivanje kvalitetnog octa je kvalitetna sirovina. Koristi se voćna komina, pa takav ocat nosi tipične mirisne i okusne karakteristike voća od kojeg se dobiva. Način proizvodnje takvog tipa octa jest prirodna fermentacija. Voćni ocat treba sadržavati najmanje 4% octene kiseline i najmanje 12 g/L ekstrakta bez šećera. Takav je ocat kvalitetniji s obzirom na obični alkoholni destilat zbog razlike u mineralnim sastojcima. Ocat ubrajamo u začine, a voćni ocat zdraviji je od običnog alkoholnog octa zbog toga što je blaži, tj. manje kiseo, i zbog svog mineralnog sastava (kalcij, fosfor, željezo, kalij, magnezij, bakar, natrij).
Vinski ocat dobiva se iz prirodnog izvora - vina, octenim vrenjem bez ikakvih dodataka. Mora sadržavati najmanje 4% octene kiseline i 12 g/L ekstrakta bez šećera. Može sadržavati do 300 mg/L ukupnog, a do 300 mg/L slobodnog SO2. Sirovina je isključivo vino, obično slabije kvalitete ili vino koje je octano defektno, tj. sadrži povišenu octenu kiselinu zbog aktivnosti octenih bakterija. Vinski ocat ima karakterističan ugodan miris, crvenkaste je ili žute boje, što ovisi o boji upotrijebljenog vina. Na tržištu imamo crveni i bijeli vinski ocat. Sadrži hlapljive (octena kiselina) i nehlapljive organske kiseline (vinska i limunska kiselina), anorganske (fosforna kiselina), aminokiseline, hlapljive tvari (alkoholne, karbonilne spojeve, karbonsku kiselinu i estere, glicerol i ostatni etanol, polifenole: katehini - flavonidi, kalijev hidrogentartarat, acetilmetilkarbinol). Ocat ima kiselost od pH 3,2-3,6.
Vinski ocat koristi se kao začin i konzervans. Međutim, poznat je po svom antiseptičnom i protuupalnom djelovanju u narodnoj medicini. Poznato je da ocat ima antibakterijsko djelovanje, ovisno o koncentraciji. Od davnina je u narodnoj medicni vinski ocat poznat kao sredstvo za ispiranje rana, dezinfekciju posjekotina, za obloge kod udaraca i nagnječenja, dezinfekciju kože, kod upala i povišene temperature, za ispiranje usne šupljine i inhalacije kod prehlade.
Kao sredstvo za opću dezinfekciju, vinski ocat primjenjivao se kod raznih epidemija, a Hipokrat je oko 400. g. p. n. e. opisao inhalacije para vinskog octa. U povijesti medicine opisana je primjena vinskog octa kod epidemije kuge i kolere u srednjem vijeku, kada je nazvan i "kužni ocat", a u XVIII. i XIX. st. kod pojave kolere u Europi. Primjena vinskog octa kao lokalnog antiseptika za ruke spominje se za vrijeme Austro-Ugarske 1830.-1864. godine. Kao kuriozitet navodi se kamena posuda kod ulaza u Lazaret u Martinščici (Rijeka), koja je služila za dezinfekciju kovanog novca vinskim octom, pa se nije mogla izbjeći dezinfekcija ruku onih koji su novac davali, odnosno primali. Navodi se da se na taj način izvodila i dezinfekcija dokumenata. Naši su pomorci vinski ocat tradicionalno primjenjivali kao višenamjensko dezinfekcijsko sredstvo. Prof. Emili sa svojim suradnicima istraživao je 5%-tni vinski ocat za primjenu u dezinfekciji voća i prijesnih salata. Utvrdili su da uništava vibrione kolere, shigele i salmonele u vremenu od 10 do 15 minuta (Liječnički vjesnik, 1972. i 1974.). Ilić sa svojim suradnicima utvrdio je da 4%-tni vinski ocat ima dobar učinak na vegetativne oblike bakterija (Pula, 1984.). Prirodni antiseptici nemaju tako snažna antimikrobna svojstva kao sintetski, ali su gotovo netoksični, nemaju nuspojava i ekološki su opravdani.
Vinski se ocat u domaćinstvu upotrebljava za pripremu raznih salata, umaka, juha, preljeva i kao dodatak glavnim jelima.
Marinada za sirove salate: 3 žlice ulja, 2 žlice vinskog octa, prstohvat soli, začinske biljke ovisno o vrsti salate za koju upotrebljavamo marinadu (luk, papar, kim, list peršina, vlasac, češnjak i sl.). Ulje, ocat i sol dobro se izmiješaju u gustu tekućinu i zatim dodaju fino usitnjene začinske biljke te prelije po salati, promiješa i ostavi da odstoji.

# data[].attributes.attachment_link.description
Ocat je namirnica dobivena octenim vrenjem razrijeđenih alkoholnih otopina, koje mogu imati različito podrijetlo. Octeno vrenje izazivaju mikroorganizmi koji pripadaju grupi Mycoderma aceti ili Bacterium aceti. Sirovine za preradu u ocat jesu: vino, voćna vina, pivo, razrijeđeni etanol, fermentirani slad, surutka i sve šećerne otopine koje se najprije podvrgavaju alkoholnom vrenju pa fermentaciji.

# data[].attributes.body
(ožujak 2022.)

# data[].attributes.body
(ožujak 2022.)

# data[].attributes.attachment_link.title
Znate li od čega se prave gumeni bomboni? - N1

# data[].attributes.attachment_link.description
Životinjski otpad se posebnim procesom pretvara u želatinu koja se, osim u gumenim bombonama, koristi i za pripremu mnogih drugih slatkiša.

# data[].attributes.body
Cilj ovog pokusa bio je dokazivanje promjene veličine i svojstva nakon uranjanja u određene otopine.
Tabličnim prikazom opažanja, vidjeli smo da je promjena veličine i svojstva gumenih medvjedića ovisina o otopini.
Posoljena otopina je imala najmanju topljivost, a ocat je imao najveću topljivost. Gumeni bonboni u vodi i octu su najviše narasli, povećali obujam.
Na promjenu gumenih bonbona  utjecala je osmoza.
Vidljivo je da promjenom koncentracije otopine npr. dodavanjem šećera, molekule vode se kreću sa strane gdje ih ima više prema strani gdje ih ima manje.
Hipoteza da će se medvjedić povećati u vodi se ispostavila točna.
Hipoteza koja kaže da će se medvjedić smanjiti u octu je netočna, medvjedić se povećao.
Hipoteza koja kaže da će se medvjedić povećati u zašećerenoj vodi se pokazala točnom.
Hipoteza koja kaže da će se medvjedić smanjiti u slanoj vodi se ispostavila netočnom, medvjedić se povećao.

# data[].attributes.body
A-medvjedić u vodi
B-medvjedić u zašećerenoj vodi
C-medvjedić u zasoljenoj vodi
D-medvjedić u octu

# data[].attributes.body
Gumeni medvjedići koji su odstajali u tekućinama 12 sati.

# data[].attributes.body
Gumeni medvjedići su tek stavljeni u vodu, zašećerenu vodu, zasoljenu vodu i ocat.

# data[].attributes.attachment_caption
Tablica 1.-prikaz opažanja promjene u medvjedićima nakon 12 sati u tekućinama

# data[].attributes.body
A-medvjedić u vodi
B-medvjedić u zašećerenoj vodi
C-medvjedić u zasoljenoj vodi
D-medvjedić u octu
-Početna veličina medvjedića bila je 2.5 cm.

# data[].attributes.body
4 čaše
2 žlićice
4 gumena medvjedića HARIBO
1 dl alkoholnog octa
1 dl vode u svakoj čaši
1 žlićica šećera
1 žlićica soli
ravnalo

# data[].attributes.body
Prvo se izmjeri medvjedić prije umakanja u tekućinu.
Zatim se pripreme četiri čaše, sol, šećer, ocat i voda.
U prve tri čaše ulije se 1 dl vode, a u četvrtu čašu 1 dl octa.
U drugu čašu se nadodaje žlićica šećera, a u treću čašu žlićica soli te se to promiješa kako bi se otopilo u vodi.
Ubacuju se medvjedići te se zabilježuju opažanja nakon 12 sati.

# data[].attributes.body
Osmoza je kretanje molekula vode iz otopine s višom koncentracijom molekula vode u otopinu s nižom koncentracijom molekula vode kroz polupropusnu membranu stanice. Bez nje nebi bilo života.

# data[].attributes.body
Cilj ovog pokusa je vidjeti promjenu gumenih medvjedića u različitim tekućinama. Također ćemo vidjeti kako osmoza utječe kroz gumene medvjeće u različitim uvjetima.

Hipoteze:
- medvjedić će se povećati u vodi
- medvjedić će se smanjiti u octu
- medvjedić će se povećati u zašećerenoj vodi
- medvjedić će se smanjiti u slanoj vodi

# data[].attributes.body
Ocat je organska kiselina koju najčešće koristimo u prehrani. To je čista, bistra, bezbojna tekućina s oštrim mirisom.

Proizvodi se postupkom vrenja alkoholnih tekućina. Sadrži octenu kiselinu.

# data[].attributes.body
Gumeni medvjedići su vrsta slatkiša, različitih oblika, bazirana na želatinu. Pored želatina, u sastav također ulazi i šećer, glukozni sirup, umjetna bojila, arome, a ponekad i pojačivači okusa, najčešće kiselosti. S ovakvim sastavom gumeni medvjedići nemaju nikakvu hranljivu vrijednost pa se zbog toga ne ubrajaju u „zdrave namirnice“. U našem radu koristimo Haribo gumene medvjediće. Haribo su prvi gumeni slatkiši izmišljeni u Njemačkoj 1922. godine te su danas vodeća svjetska firma u proizvodnji gumenih slatkiša.