# data[].attributes.headline
כניעת גרמניה: 5 במאי 1945

# data[].attributes.subject
כניעת גרמניה: 5 במאי 1945

# data[].attributes.body
כניעת גרמניה הנאצית. הכניעה להולנדים נחתמה בעיירה וחנינגן.

# data[].attributes.headline
מבצע מרקט גארדן: 17 בספטמבר 1944

# data[].attributes.subject
מבצע מרקט גארדן: 17 בספטמבר 1944

# data[].attributes.body
מבצע כושל של בעלות הברית המערביות, שנערך בשטח הולנד  במסגרת המערכה הצבאית בחזית המערבית. מטרת המבצע הייתה להשיג הכרעה מהירה במלחמה נגד גרמניה הנאצית באמצעות עקיפת קו זיגפריד מצפון, כיבוש ראש גשר מעבר לנהר הריין, והשתלטות על חבל הרוהר. למרות שבמהלך המבצע הצליחו כוחות בעלות הברית להשתלט על רוב היעדים המתוכננים, ולהגיע עד מרחק קצר מהגשר על נהר הריין התחתון בארנהם, הם נכשלו בהשגת יעדו העיקרי – חציית מכשול המים הגדול של הריין, ואבטחת ראש גשר מצפון לנהר – וכוחותיהם המוטסים ספגו אבדות כבדות.

# data[].attributes.body
התנאים הורעו עוד יותר והובילו לרעב ולחוסר דלק. שלטונות הכיבוש הגרמניים איבדו בהדרגה את השליטה במצב. נאצים קנאים רצו לפעול לפני הכניע ולבצע פעולות הרס. אחרים ניסו להקל על המצב.

# data[].attributes.headline
בלגיה: ספטמבר 1944

# data[].attributes.subject
בלגיה: ספטמבר 1944

# data[].attributes.body
בלגיה שוחררה על ידי כוחות בעלות הברית בספטמבר 1944, שכללו כוחות בריטים, קנדים, אמריקאים וכן "בריגדת פירון" הבלגית.

# data[].attributes.headline
הולנד: יוני 1941 עד יוני 1944

# data[].attributes.subject
הולנד: יוני 1941 עד יוני 1944

# data[].attributes.body
עם התגברות המלחמה דרשה גרמניה "תרומות" גבוהות יותר משטחים כבושים, וכתוצאה מכך ירדה רמת החיים. הדיכוי נגד האוכלוסייה היהודית גבר ואלפים גורשו למחנות ההשמדה. גישת "כפפת הקטיפה" הסתיימה.

# data[].attributes.headline
בלגיה: ה19 באפריל 1943

# data[].attributes.subject
בלגיה: ה19 באפריל 1943

# data[].attributes.body
תנועת הרזיטאנס ביצעה את פעולת המילוט היחידה מרכב שילוחים במהלך השואה.
במהלך פעולה זו הצליחו להימלט מהרכבת 231 איש.

# data[].attributes.headline
בלגיה: יוני 1942

# data[].attributes.subject
בלגיה: יוני 1942

# data[].attributes.body
התחלת מימוש הפיתרון הסופי בבלגיה.

# data[].attributes.headline
בלגיה: מאי 1942

# data[].attributes.subject
בלגיה: מאי 1942

# data[].attributes.body
כל היהודים בבלגיה חויבו להסתובב עם טלאי צהוב.

# data[].attributes.headline
בלגיה: יוני 1941

# data[].attributes.subject
בלגיה: יוני 1941

# data[].attributes.body
מועצת העיר של בריסל סירבה לספק טלאי צהוב ליהודים בקרבה והראתה התנגדות לשלטון הנאצי.

# data[].attributes.headline
בלגיה: אוקטובר 1940

# data[].attributes.subject
בלגיה: אוקטובר 1940

# data[].attributes.body
החלו להיחקק חוקים נגד היהודים. הראשון שבהם, שהגדיר את זהות היהודים במדינה, וקבע כי אסור ליהודים לשמש בתפקידי רפואה, עריכת דין, הוראה ומנהל.

# data[].attributes.body
במהלך תקופת הכיבוש הגרמני, הונהג בבלגיה משטר צבאי, בתחילה בראשות גנרל אלכסנדר פון פלקנהאוזן ואגרט רידר עד יולי 1944, כשהרייכקומיסר יוזף גרו החליף אותם עד השחרור.
בדומה לכל המדינות הכבושות באירופה, גם בבלגיה התנהל משטר קיצוב קפדני במזון, דלק, וביגוד.
במהלך כיבושה הפכה בלגיה ליעד הפצצות מטוסי בעלות הברית, ובעיקר מחילות האוויר האמריקאי והבריטי. פעילות זו הביאה למספר גבוה של אבדות בקרב התושבים במקרים בהם פספסו המפציצים את מטרותיהם ופגעו באזורים מיושבים.
בזמן הכיבוש הבלגי פעלה בבלגיה תנועת התנגדות בשם הרזיסטאנס שבין היתר, ניסתה לעזור ליהודים וצוענים.
נוסף על כך, רבים בבלגיה הסתירו אסירים פוליטיים ויהודים מפני הנאצים, ולפי יד ושם יש במדינה 1,751 חסידי אומות העולם.

# data[].attributes.body
תנופה כלכלית שנגרמה על ידי פקודות מגרמניה, בשילוב עם גישת "כפפת הקטיפה" של המושל מטעם הנאצים ארתור סייס-אינקווארט, גישה בה הוא ניסה לפייס את האוכלוסייה בהולנד בעזרת האידיאולוגיה הלאומית הסוציאליסטית. פירוש הדבר שהוא שמר על דיכוי ומיצוי כלכלי נמוך ככל האפשר, וניסה לשתף פעולה עם האליטה ופקידי הממשלה במדינה. השילוב בין התנופה הכלכלית לגישה המקלה הביא לכיבוש מתון יחסית.

# data[].attributes.headline
כניעת בלגיה: ה28 במאי 

# data[].attributes.subject
כניעת בלגיה: ה28 במאי 

# data[].attributes.body
ב28 במאי בשעה 04:00 נכנעה כניעת בלגיה לתוקף. כניעה זו הוכרזה בעקבות חוסר יכולת של הצבא הבלגי להמשיך להילחם וחוסר היכולת שלו לסגת בנוסף לנטישה של הכוחות הבריטים והצרפתים את המערכה.

# data[].attributes.body
ב22 ביקר ראש ממשלת בריטניה בחזית ולחץ עלן הצבאות הבריטים והצרפתים לפרוץ מהצפון מזרח.
והעביר לגורט את ההודעה הבאה:

1. הצבא הבלגי צריך לסגת לקו האיזר ולעמוד שם, הסכרים נפתחים.

2. על הצבא הבריטי והארמייה הצרפתית הראשונה לתקוף דרום-מערבה לעבר באפום וקמברי ככל המוקדם, נראה שמחר, עם שמונה דיוויזיות וקורפוס הפרשים הבלגי מימין לבריטים.

ההוראה התעלמה מהעובדה שצבא בלגיה לא יכול היה לסגת לאיזר, והסיכוי שהפרשים הבלגים יצטרפו להתקפה היה קלוש.

ב-23 במאי ניסו הצרפתים לנהל סדרת התקפות נגד קו ההגנה הגרמני בציר ארדנים-קאלה, אך לא נחלו הצלחות ניכרות.

בשעות אחר הצהריים של 24 במאי הורה פון בוק, מפקד קבוצת ארמיות B לארבע דיוויזיות מהארמייה השישית בפיקודו של ולטר פון רייכנאו להצטרף להתקפה נגד הקורפוס הרביעי הבלגי באזור קורטרייק כחלק מהקרב על ליס. הגרמנים הצליחו, חרף התנגדות עזה, לחצות את הנהר בשעות הלילה ולחדור בעומק 1600 מטר ברוחב של כ-21 אלף מטר, והצליחו לבסס ראש גשר.
ראש הגשר הגרמני חשף את האגף המזרחי של הכוחות הדרומיים לסכנה חמורה, ועל כן שוגרו כמה יחידות של דיוויזיית החי"ר השלישית הבריטית כהגנה מאולתרת.
הבריטים נסוגו לנמל ב-26 במאי ובעקבות כך הלחימה ב-26/27 במאי הביאה את צבא בלגיה אל סף התמוטטות.

# data[].attributes.body
בין ה15 ל21 במאי הכוחות הגרמנים גרמו לכוחות בעלות הברית לנסוג עוד ועוד. עד' ששקלו נסיגה כללית מהיבשת. החלטה זאת בסופו של דבר נדחתה אך הוחלט בכל זאת לפנות מספר רב של חיילים. בעקבות כך ניתן אור ירוק למבצע דינמו שבמהלכו פונו בדרך הים כ340,000 חיילים בריטים וצרפתים מדנקרק הנצורה.
ב21 התקיים הקרב על אראס, לאחר הפסד בעלות הברית בקרב זה הגיעו הבלגים והבריטים למסקנה שצבאותיהם נוצחו.

# data[].attributes.body
צבא גרמניה התקדם למרכז בלגיה שם התרחש הקרב על האנוט.

# data[].attributes.body
ב10 במאי 1940 הובחנו ראשוני חיילי גרמניה צועדים לכיוון בלגיה. כמה שעות לאחר מכן החלו ההפצצות על ידי זרוע האויר של צבא גרמניה על בלגיה.
למרות העובדה שחיל האויר של גרמניה היה גדול בהרבה מחיל האויר של בלגיה המבצע נחל הצלחה חלקית בלבד.
בהמשך היום, גרמניה ניהלה מספר קרבות בגבול בלגיה וניצחה את רובם האופן מוחץ למרות התגבורת הבריטית שקיבלה בלגיה.

# data[].attributes.body
הקרב היה בין כוחות בעלות הברית לבין גרמניה הנאצית, והיה חלק מהמערכה על צרפת ועל ארצות השפלה במלחמת העולם השנייה. הקרב הסתיים בניצחון גרמני בעקבות כניעתה של הולנד.

# data[].attributes.body
ממשלת בלגיה עשתה מאמץ להרחיק את עצמה מצרפת ובריטניה, ביטלה את הסכם ההגנה עם צרפת שנחתם ב1920, ביטלה את השתתפותה בהסכמי לוקרנו ובעקבות כך קיבלה ערובה לנייטרליות מגרמניה.

# data[].attributes.headline
בלגיה: אוקטובר 1936

# data[].attributes.subject
בלגיה: אוקטובר 1936

# data[].attributes.body
בעקבות הנזק שנגרם לבלגיה במלחמת העולם הראשונה, אזרחי המדינה התנגדו נחרצות למלחמה נוספת. לכן, באוקטובר 1936 הודיע לאופולד השלישי שבלגיה תישאר נייטרלית בכל מקרה של מלחמה עתידית.