# data[].attributes.headline
שיר המחאה שלי 

# data[].attributes.subject
שיר המחאה שלי 

# data[].attributes.body
זה עוד יום שישי הולכים לישבה ועוד פעם מבאים את הוודקה

חבל שככה זה צריך להיות, להרוס לנו את המוחות ובלי לדעת בכלל שזה קורה.

חבל שאי אפשר להנות כבר בלי לשתות  אנחנו כולה בני 16

למה אנחנו שותים הורסים לעצמנו את החיים כמה טפשים אנחנו יכולים ליהות

חבל שכל כך קל להשיג אלכוהול היום ורבים  מאיתנו בכלל לא רוצים לשתות אלא בגלל חברינו הטיפשים אנו מדרדרים.

# data[].attributes.headline
אסוציאציות הקשורות למחאה

# data[].attributes.subject
אסוציאציות הקשורות למחאה

# data[].attributes.body
• צדק חברתי

• הבעת דעה

• גזענות

• עצבים

• הפגנה

• חוסר השווין

• התנגדות

• פוליטיקה

• סכסוכים

# data[].attributes.body
1. אודם, יעל. זינוק באשפוז נערים בעקבות צריכתאלכוהול: http://www.mako.co.il/news-israel/education-q2_2016/Article-655759d7c92e451004.htm

1. לב אבות https://goo.gl/xaJMsh

1. ניר, ירון. אלכוהוליזם אצל בני נוער.  http://www.dryang.co.il/%D7%90%D7%9C%D7%9B%D7%95%D7%94%D7%95%D7%9C%D7%99%D7%96%D7%9D-%D7%90%D7%A6%D7%9C-%D7%91%D7%A0%D7%99-%D7%A0%D7%95%D7%A2%D7%A8

# data[].attributes.headline
טקסט לכיד: סיכום כתבות בנושא המחאה 

# data[].attributes.subject
טקסט לכיד: סיכום כתבות בנושא המחאה 

# data[].attributes.body
לפי כתבה מאת יעל אודם שהתפרסמה באתר מאקו, אחד הפרקים החמוריםביותר בדוח מבקר המדינה בשנת 2016 קשור לצריכת אלכוהול אצל בנינוער. הסקר המקיף האחרון של הרשות למלחמה באלכוהול נערך ב-2009, ונמצא שבקרב הנוער הלומד הנתונים כ-30% דיווחו על שכרות וכ-25% עלשתיית בולמוס (חמש מנות אלכוהול או יותר). בשנת 2011 ערכה הרשותלמלחמה באלכוהול סקר על שימוש באלכוהול אצל תלמידים בכיתות ו' ו-ח' עד י"ב בבתי ספר שבפיקוח משרד החינוך. הסקר מצא כי 24.2% מהתלמידים דיווחו כי שתו משקה אלכוהולי כלשהו לפחות פעם אחת בחודשהאחרון.

אתר ״לב אבות״ לשתיית אלכוהול אצל צעירים מסביר שישנן השלכותפיזיולוגיות, נוירולוגיות, ונפשיות, כמו פגיעה במח והזיכרון, בעיות מוטוריות, ואיבוד שליטה. שתיית אלכוהול גם יכולה להביא למצב של איבוד שליטהואלימות בין בני נוער. בנוסף, יש מחקרים שקושרים צריכת אלכוהוללהתנהגויות אובדניות.

שתיית בני נוער בדרך כלל מתחילה מלחץ חברתי, ולא בהכרח כי הם רוציםלשתות. רוב האלכוהול הנרכש על ידי בני נוער מגיע מצריכה בקיוסקים אועל ידי גניבת אלכוהול מההורים. ירון ניר, במאמר על אלכוהוליזם אצל בנינוער, טוען שאחת מהדרכים למנוע שתייה בקרב בני נער היא בהקפדה על חוקהמכירה של אלכוהול לקונים מתחת לגיל 18, ולבדוק היטב שמוכריםבקיוסקים עומדים בחוק. בדרך זו, יהיה אפשר להוריד בצורה משמעותית אתאחוזי צריכת האלכוהול בקרב הנוער.

לסיכום, לפי המאמרים אפשר לראות כי תופעת השתייה בקרב בני נוער היאבעיה שמשפיעה על אחוז גדול מהאוכלוסייה. ישנן השלכות שלישיות רבותעקב תופעה זו שהוסברו במסמך זה. אחד הפתרונות שהוצע בכתבות שסיכמתיהוא עקיפת חוק מכירת האלכוהול לקטינים. בנוסף, מסקנה אישית שלי היאשמאוד חשוב להעלות את המודעות של הנוער לגבי סכנות השתייה, ולגרוםלהם להבין שלחץ חברתי לא שווה פגיעה בגוף.

# data[].attributes.headline
תמונה או סרטון ברשת שיכולים לעזור בעברת המסר

# data[].attributes.subject
תמונה או סרטון ברשת שיכולים לעזור בעברת המסר

# data[].attributes.body
כדי להעביר את המסר נגד שתייה בקרב בני נוער, בחרתי סרטון שיצא ביוזמתסגן ראש העיר של רחובות שנועד להסביר לחברה עד כמה בעיית האלכוהולבקרב בני נוער חמורה, ולעזור לצמצום התופעה.

https://www.youtube.com/watch?v=gspMECla0hg

# data[].attributes.headline
טיעון: כיצד ה״מים״ מעביר את המסר

# data[].attributes.subject
טיעון: כיצד ה״מים״ מעביר את המסר

# data[].attributes.body
הנושא של שתייה בקרב בני נוער הוא נושא שמאוד מפריע לי מכוון שבגללחוסר מודעות, בני נוער פוגעים ‏בהתפתחות שלהם ומזיקים לגופם. אלכוהולמשפיע בצורה שונה על המוח של בני נוער מאשר על אדם בוגר.

ה״מים״ שבחרתי מראה את האפקט של אלכוהול על המח. משמאל, רואים מחשל נער בן 15 שלא שותה בזמן שהוא מבצע פעילות שקשורה לזיכרון. הכתמים האדומים מראים שהמח אקטיבי. מימין, רואים תמונה של מח של נערבן 15 בזמן ששתה. אין הרבה פעילות במח, מה שמראה שהמח לא מתפקדבזמן שתיית אלכוהול. התמונה עוזרת להעביר את המסר ששתיית אלכוהולפוגעת במוח או בתפקוד בכלל.

אני חושב שאפשר לגרום לבני נוער להבין את חומרת נזקי השתייה, ולהביןששתיית אלכוהול בגיל מוקדם גורמת לנזקים מנטליים ופיזיולוגים רבים. ישנם דרכים שונות שבהן אפשר לטפל בבעיה, כמו להעלות את המודעות שלהנוער לגבי סכנות השתייה, ואכיפת החוק של מכירת אלכוהול לקטיניםבקיוסקים.

# data[].attributes.headline
מחשבותי על שירי מחאה

# data[].attributes.subject
מחשבותי על שירי מחאה

# data[].attributes.body
דעתי על שירי מחאה היא שהם דרך טובה להביע בעיה חברתית או פוליטית. יש הרבה צורות של מחאה אבל לפי דעתי שירי מחאה הן הדרך מצוינת להביעמחאה מכוון ששיר זה דבר קליט ואנשים שאוהבים שיר מסוים יעבירו אותולחברים שלהם, וכך השיר יכול להתפרסם בזמן קצר. בדרך זו, רעיון או דעהשקשורים למחאה מסוימת יכולים להגיע לאנשים רבים. עוד יתרון לשירימחאה הוא שהם לא פוגעים בסביבה. למשל יש מחאות כמו הפגנות שיכולותלהיות מאוד אלימות.

השקר הצורם ביותר ששמעתי בכיתה הוא שישפרו את קצבאות הנכים. כברשנים תושבים נכים טוענים שקצבאות הנכות הקיימות במדינת ישראל לאמאפשרות לחיות בכבוד. מכיוון שאין שינוי משמעותי במצבם, לאחרונהנחסמו כבישים בכל הארץ לעורר את מודעות הממשלה לגבי הבעיההחברתית. לכן, אני חושב שהטיעון ששיפרו את קצבאות הנכים הוא שקרי.

# data[].attributes.headline
הסבר של המחאות בשלושת השירים 

# data[].attributes.subject
הסבר של המחאות בשלושת השירים 

# data[].attributes.body
השיר ״חיטה״ מאת רוני סומק משתמש בחיטה כמטפורה לשיער הבלונדיני שלאשתו ובתו. במשפט ״כמה בנאלי לתאר כך את הבלונד,״ הדובר יוצא במחאהנגד חברה שמדגישה רק את היופי החיצוני אצל אישה בלונדינית, ולא אתהפנימיות שלה. הדובר לא מסכים עם תפיסה זו, וכותב שדווקא ב״בנאליות״, ״צומח הלחם של חיי.״ לחם מסמל מוצר בסיסי הכרחי לחיים, ולכן הכוונההיא שדווקא בדברים הבסיסיים של החיים, יש את החשיבות הכי גדולה.

השיר ״קו העוני״ מאת רוני סומק מתאר חיים מתחת לקו העוני, בתקופתהמעברות שבה הוא גדל. הקשיים בתקופה זו מתוארים על ידי דימוי הבית שלהדובר שבו יש ״לחם שבצבעי איפור זולים נהיה שחור״ ו ״זיתים בצלחתקטנה על מפת השולחן.״ גם האווירה מחוץ לבית מתארת מציאות של קושי. למשל, אפשר לדעת כי לא היה חשמל לפי ״צלילי הפעמון שביד מוכר הנפט״וכי לא היו כבישים לפי ״מגפי הגומי באדמה הבוצית.״

למרות העוני, הדובר משתמש במילים ״קו האופק״ ובסמל של היונים כרמזלתקווה וחופש, ולכן מוחה נגד האמונה החברתית שמי שנמצא מתחת ל״קוהעוני״ הוא גם מדורדר נפשית או בתחתית המעמד החברתי. למרות שהדוברחי בעצמו מתחת לקו העוני, הוא לא איבד תקווה, ומבחינת הרגשתו האישיתהוא לא היה בתחתית כי הייתה לו נקודת מבט חיובית.

השיר ״כרטיס ביקור״ מאת יואב חייק מתאר את הסתגלותו של הדוברמתרבות המזרח, לישראל תרבות המערב. הדובר מתאר את שתי התרבויותכשני עולמות שונים ומנוגדים. אחת הניגודים שמציג הדובר הוא ״בטני סהרפורייה ולבי מגן דוד.״ ״בטני סהר פורייה״ מתארת הריון או משהו נשי ועדין, לעומת ״לבי מגן דוד״ שנשמע גברי, קשה, וחזק. בדימוי זה הדובר מוחה עלהקשיים שהוצבו בפני עולי המזרח בתהליך הסתגלותם לחברה המערבית, לעומת הרכות שהרגיש בחברה המזרחית שממנה הגיע. דימוי של נשיםבחברה לפעמים נתפס כחלש או נחות, ולכן לפי מטפורה זו אנו יודעיםשהדובר גם מוחה על התפיסה החברתית שמזרחים הם נחותים.

בנוסף, הדובר מתאר את הקונפליקט שחווים יהודים בגלות; משיכת הלבלארץ מולדתם ההיסטורית, לעומת הרצון לאחוז בתרבותם הנוכחית. אמנםפיזית הדובר נמצא במערב, בו זמנית הלב שלו במזרח (״לבי במזרח ואנכיבסוף מערב״) . למרות הקונפליקט, הדובר משתמש בשורש ״הלך״ מספרפעמים בשיר (״ורגלי הולכות ומעריבות״, ״ספקנותי הולכת ובהירה״) לסמלשלמרות הקשיים, הוא לא מוותר, אלא ממשיך ללכת ולהתקדם.

# data[].attributes.body
נושא למחאה שגם מתקשר לנוער בגילי הוא צריכת אלכוהול אצל בני נוער.

המים שאני בחברתי המתקשר לנושא אלכוהליזים אצל בני נוער