# data[].attributes.body
Saguaaro-karneegiakaktus on levinud Ameerika Ühendriikides ja Mehhikos.  Nende kaitseks on loodud Saguaro rahvuspark. Saguaaro-karneegiakaktused on väga pikad ning harulised, tavaliselt varre pikkus 12-15 m.  Nad on sukulentsed, mis tähendab, et neil on võime talletada vett. Saguaaro-karneegiakaktuse juured ulatuvad sügavale maa sisse, et vett kätte saada. Neil on enesekaitseks muundunud lehed ehk okkad.

Allikas:
https://et.wikipedia.org/wiki/Saguaaro-karneegiakaktus

Pilt:

https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/da/Saguaro_01.jpg/250px-Saguaro_01.jpg

Epp Maria Pugal

# data[].attributes.body
Saguaaro-karneegiakaktus on levinud Ameerika Ühendriikides ja Mehhikos.  Nende kaitseks on loodud Saguaro rahvuspark. Saguaaro-karneegiakaktused on väga pikad ning harulised, tavaliselt varre pikkus 12-15 m.  Nad on sukulentsed, mis tähendab, et neil on võime talletada vett. Saguaaro-karneegiakaktuse juured ulatuvad sügavale maa sisse, et vett kätte saada. Neil on enesekaitseks muundunud lehed ehk okkad.

Allikas:
https://et.wikipedia.org/wiki/Saguaaro-karneegiakaktus

Pilt:

https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/da/Saguaro_01.jpg/250px-Saguaro_01.jpg

Epp Maria Pugal

# data[].attributes.body
Meesipelgad on sipelgad kes hoiavad kehas toitu ehk mett. Nad oleksid nagu elus laoruumid. Esmalt koguvad töösipelgad toitu ja sellest tehakse mett mis pannakse hoiule meesipelga kõhtu. Kui sipelga koloonial on periood kus on toitu vähe annavad meesipelgad töösipelgatele ja endale mett, et see periood üle elada. Nad on levinud Austraalias ja meesipelgad elevad 2 meetri sügavusel maa all, et vältida auramist.

https://en.wikipedia.org/wiki/Honeypot_ant

Pilt:
https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/c/c2/HoneyAnt.jpg

# data[].attributes.body
Üksküürkaamel ehk dromedar on väga vähenõudev ja vastupidav kaamliliik, kes on väikseim kolmest kaamliliigist. Üksküürkaamel on kodustatud ja eksisteerib kõrbes ainult koduloomana. Ta on inimestele kõrbes peamine transpordivahend, kuid teda kasvatatakse ka piima, liha,villa ja naha jaoks. Üksküürkaamel on levinud Austraalias, Põhja-Aafrikas ja Araabias. Tal on seljal erinevalt kaksküürkaamlist ainult üks suur küür, milles kaamel oma rasva talletab, mille ta saab halbades tingimustes teisaldada veeks või energiaks, tänu sellele suudab ta olla joomata nädalaid.

Laura Maria Mikenberg

Allikas: https://et.wikipedia.org/wiki/Üksküürkaamel

Pilt:
https://kingdomanimalprints.com/products/dromedary-camel-no-1

# data[].attributes.body
Kõrbe kuumuse eest poeb ta kivide alla peitu. Kuumenemist vähendab ka ta läikiv keha. Jahti peab ta   öösel. Skorpionil ei ole vaja vett juua kuna ta saab kõik vee kätte oma toidust. Sellised kohastumised on kohanenud välja tänu kõrbe palavale kliimale ja tänu sellele, et seal on raske vett leida.      http://www.miksike.ee/documents/main/referaadid/korbeloomtaim.htm pildilink https://www.pinterest.com/pin/455215474808445129/

# data[].attributes.body
Nagu enamus pisiimetajaid, elab ka keksik urus. Urus on nad kaitstud äärmuslike kõrbeolude eest. Päeval kaitseb urg päikese eest, talvel aga külma eest. Mida sügavam on urg, seda väiksemad on temperatuuri kõikumised.

Urgu on keksikul võimalik koguda toiduks igasugu seemneid, mis viimases hädas käiku lähevad.

Toiduotsingule hüplema suundub ta alles öösel. Nii liigub ühe põõsa juurest teise juurde lootuses seemneid leida. Kuivast toidust hoolimata tuleb keksik vett joomata toime. Ta säästab vett, urineerides äärmiselt vähe, ning ka tema väljaheited on purukuivad.

Keksikud ei higista nagu ülejäänudki närilised. See vähendab niiskusekadu. Viimases hädas jahutavad nad end kaela karvastikku lakkudes.

Kiskjate eest kaitseb teda kollakas või hallikas kaitsevärvus. Kuid kui sellest siiski abi ei ole, võtab ta appi väledad tagajalad. Nende peal hüpeldes nagu känguru, pääseb ta tihti kiskjate käest pagema.

Välja arvatud jooksuajal on keksikud üksikelulised loomad. Päeval topivad nad oma urusuu kinni, et väljahingatavas õhus sisalduv niiskus urgu jääks. Nõnda on urus niiskem õhk, kui väljas ja aurumine keha pinnalt ning ninast ja suust on väiksem.

Allikas: http://miksike.ee/documents/main/referaadid/korbeloomtaim.htm

Robin Tõniste

# data[].attributes.body
Datlipalm on kõrbes kõige levinum palmiliik. Leidub peamiselt Saharas ja Araabias. Nad varjavad oma suurte lehtedega päikesevalgust. Tänu sellele saavad seal kasvada ka teised taimed. Palmi juured on sügaval liivas, et vett kätte saada.

Laura Greta Kalvik

Allikas:
http://www.miksike.ee/documents/main/referaadid/korbeloomtaim.htm

Pilt:
https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c0/Phoenix_dactylifera2.jpg/220px-Phoenix_dactylifera2.jpg

# data[].attributes.body
Saksauul võib olla kas põõsa kujuline (valge saksauul) või puukujuline (must saksauul).

Valge saksauul hargneb juba madalalt ning seega ei kasva üle 3,5 meetri kõrguseks. Must saksauul hargneb kõrgemalt ja kasvab kuni 10 meetri kõrguseks.

Saksauuli oksi ei kata mitte lehed ega astlad, vaid noored haljad oksavõrsed. Suvel, kuuma päikesega hakkab rohelus puudelt kaduma. Võsudest võib aurata rohkem vett, kui juured suudavad maa seest hankida. Sellise lõpu vastu võideldes langetab saksauul võsud liivale.

Saksauul on nii hea küttepuu, et võib antava kuumuse hulgaga võistelda isegi kivisöe vastu.
Allikas: http://www.miksike.ee/documents/main/referaadid/korbeloomtaim.htm

Pilt:http://www.miksike.ee/docs/elehed/8klass/3loodusvoondid/images/8-3-28-3-1.jpg

Joosep Toomeste

# data[].attributes.body
Fennek ehk kõrberebane
Fennek ehk kõrberebane
 Kuumas kliimas elaval fennekil kiirgub suurte kõrvade kaudu üleliigne soojus, millest ta higinäärmete puudumise tõttu ei saa vabaneda higistamise teel. Suurte kõrvade tõttu on tal ka väga hea kuulmine, mis võimaldab saaklooma kaugelt üles leida.  Ta võib kaua ilma veeta läbi ajada. Fennek on öise eluviisiga, päeval varjub ta päikese eest urgu. 
Saguaaro kaktus
Saguaaro kaktus
Saguaaro kaktusel on kurrutatud pind-see aitab vett koguda. Kuna vesi on kõrbes âärmiselt nõutud ja taim ei saa loomade eest ära joosta, siis peab ta katma end okkalise kasukaga. Teine okkaste ülesanne on kaitsta taime põletava päikese eest.  
Kertu Kaare

http://www.geo.ut.ee/kooligeo/loodus/korbetaimed.

 
more_vert
Kõrbe skorpion
Kõrbe skorpion
Kõrbes skorpionid ladina keeles Hadrurus arizonensis kuuluvad ämblikulaadsete seltsi ning nad elavad põhiliselt Põhja-Ameerika kõrbetes. Nad on ka suurim skorpioni liik Põhja-Ameerikas. Toituvad peamiselt putukatest ja ämblikest. Kohastunud elama väga kuivades ja kuumades kohtades. Nad tegutsevad ning peavad jahti öösiti. Kõrbe skorpion on ka mürgine ja tänu sellele on tal parem jahti pidada, kuid tema mürk pole piisavalt tugev, et olla inimesele ohtilk. Nad  ”nõelavad” oma sabaga üle pea lüües. Neil on ka sõrad, mida saavad kasutada enda kaitseks või saagi püüdmiseks.
 
Paul Nurk 
Allikas: https://en.wikipedia.org/wiki/Hadrurus_arizonensis 
 
Viigikaktus
Viigikaktus
Viigikaktus väldib ülekuumenemist sättides oma lehetaolisi varsi nii, et päikesekiirgus neid kõige vähem tabaks,. Ta saab neis ka vett hoiustada. Tema lehed on muundunud okasteks, et vähem vett ära auraks ja need kaitsevad taime.
Allikad: http://www.blueplanetbiomes.org/pancake_prickly_pear_cactus.htm 
Moodle esitlus kõrbetaimedest
http://www.toataimed.eu/pildid/304
Natali Mutli
 
Aaloe
Aaloe
Aaloe on sukulent ehk taim, mis oma lehtedes ja vartes säilitab vett. Seetõttu on neil vahajad ja paksud lehed. Aaloesid esineb nii puu, põõsa kui ka ronitaime kujulisi. Kuna aaloed on kuivataluvad, leiab neid poolkõrbe, kõrbe ja mägistelt aladelt.  Aaloed levivad kogu Aafrikas ning Araabia poolsaarel. Aaloed kasutatakse ka ravim- ning toataimena.
http://www.geo.ut.ee/kooligeo/loodus/korbetaimed.htm
https://et.wikipedia.org/wiki/Aaloe

Luca Remmel
 
Kõrvuksiil
Kõrvuksiil
Kõrvuksiil elab Põhja-Aafrika, Araabia poolsaare ja Iraagi kuivadel aladel. Tal on suured kõrvad, mis aitavad vältida keha ülekuumenemist. Kõrvade suurele pinnale jaotub palju veresooni, neis voolav veri jahtub kõrvu katva õrna naha kaudu kiiremini kui muudes kehaosades. Päeval varjub ta oma kaevatud urus. Öösel otsib ta omale toitu - linnupoegi ja -mune, skorpione ning teisi väikesi loomi. Ohu korral tõmbab kõrvuksiil end kerra. Tema pikad okkad kaitsevad teda röövloomade eest. 

Allikas: http://miksike.ee/docs/referaadid2006/korb_liinametskula.htm 

Pilt: http://www.hullumaja.com/?pg=main&i=140423 

Anna-Brigita Topkin
 
Kaamel ehk üksküürkaamel ehk dromedar
Kaamel ehk üksküürkaamel ehk dromedar
Kaamel on kõige levinum Gobi kõrbes,  kuid teda leidub ka Aafrikas, Lähis-idas ja teistes Aasia maades. Kaamelid suudavad olla joomata nädalaid.  Kaamelid hoiavad end päikese suhtes teatud nurga all, et keha üle ei kuumeneks. Nad higistavad vähem kui teised imetajad ning hoiavad seega väga palju vett kehas kokku ning see vähendab nende veetarvet. Küürus on tal rasvavarud, mida ta toidu- ja veepuudusel kasutab. Juues võib kaamel korraga äratarvitada 114 liitrit vett. Need kohastumised teevad kaameli tähtsaimaks loomaks inimestele kõrbes. Tal on ka suur töövõime, mida kõrbe inimesed ära kasutavad. Need kokkuhoidlikud kohastumised on kujunenud täna väga sademete vaesele kliimale, kus vett tarbida saab harva. 
 Pilt: https://www.thinglink.com/scene/731185035276713986
kasutatud materjalid: https://et.wikipedia.org/wiki/Kaamel
https://en.wikipedia.org/wiki/Camel
Hardi

 
Saguaaro- karneegiakaktus
Saguaaro- karneegiakaktus
 Saguaaro-karneegiakaktus on levinud Ameeriika Ühendriikides  Arizona  ja California osariigi lõunaosas ning Mehhikos. Tal on lihakad varred, millesse ta kogub veevarusid, et elada üle põuaperiood, varred võivad sisaldada mitmeid tonne vett.  Saugaaro kaktusel on kurrutatud pind, mis võimaldab tal vihmaperioodil suuremaks muutuda. Tal on pikad juured , mis on maapinna lähedal laiali, osad juured on ka sügavamal, et paremini vett kätte saada. Ta on loobunud lehtedest, et vett paremini kätte saada. Lehtede asemel on tal astlad, mis ei loovuta vett palavale keskkonnale. Astlad kaitsevad teda ka loomade eest, kes teda sööksid.
Kasutatud kirjandus:http://www.miksike.ee/documents/main/referaadid/korbeloomtaim.htm
https://et.wikipedia.org/wiki/Saguaaro-karneegiakaktus
Pilt: 

 https://et.wikipedia.org/wiki/Saguaaro-karneegiakaktus
Mihkel Orasmäe
Habeagaam
Habeagaam
Austraalias levinud sisaliku liik. Nad pärinevad Kesk-Austraaliast ja elavad peamiselt kõrbes, põõsastiku alal ja eukalüpti metsas. Habeagaame on 8 erinevat liiki. Nende "habe" on tegelikult nende lõua nahk mis muutub ohu ees mustaks. Habeagaamid on väga head ronijad veetes palju aega puuokstes. Habeagaamidel on lüliline keha, paks nahk ja okkad külgede peal. Nad on samuti väga lapikud. Mees isendid kasvavad kuni 60 cm pikkuseks ja nais isendid kuni 51 cm pikkuseks. Tal on ka mürk aga see on inimeste vastu kasutu kuid surmav väikestele närilistele. Kui välis kliima on nende jaoks liiga kuum siis nad tihti kaevavad ennast maaalla. Nad on üldiselt looduses päris agressiinsed aga mõnesi liike hoitakse ka koduloomadena. Looduses elavad nad tavaliselt  5-8 aastat,  korraliku hoolitsusega elavad nad koduloomana 8-12 aastat ja üli hea hoolitsusega 12-14  aastat.
Kaspar Saarepera
Kasutatud kirjandus:
https://en.wikipedia.org/wiki/Pogona
Pilt: https://www.google.ee/search?q=bearded+dragon&rlz=1C1CHBF_enEE770EE770&source=lnms&tbm=isch&sa=X&ved=0ahUKEwiRipnAxPjXAhUJEJoKHfD0DMEQ_AUICigB&biw=1920&bih=974#imgrc=GDIPWlpljqTCqM:
 
Suurhüpik
Suurhüpik 
Ta on rotisuurune pika sabaga hiir. Suurhüpik käia ei oska, aina hüppab. Kui tal hästi kiire hakkab, võib liival tema kahe jalajälje vahe ulatuda kolme meetrini. Selle kõrbelooma lühikesed esikäpad maha ei puutugi, hüppe suunda tüürib ta oma tuttsabaga. Teadlased eesotsas Talia Moore'iga Ameerika Ühendriikide Harvardi Ülikoolist uurisid enneolematult hoolikalt, kuidas hüpikud täpselt ikkagi hüppavad. Ja tuli välja, et neil on väga rikkalik hüppestiilide repertuaar. Seejuures hüppavad hüpikud kõrbes ringi ka üsna juhuslikult siia-sinna, üsnagi ennustamatuid trajektoore mööda.   

http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/1klass/5looma/kaugush.htm
http://novaator.err.ee/245205/hupik-hupleb-korbes-mooda-juhuslikke-radu
Pilt: 
http://amazingadaptations.weebly.com/uploads/2/5/0/0/25007210/8209113_orig.jpg

Adeele Must

 
Lõgismadu
Lõgismadu
Põhja- ja Lõuna-Ameerikas levinud maoliik. Talle on iseloomulik nö kõrisev sabaots. Seda kutsutakse lõgistiks. Koosneb õõnsatest lülidest (kestajäänused). Sellel on tähtis otstarve: see madu ei sisista, vaid väristab kiiresti lõgistit, mis tekitab "lõgistavat" heli. See ei põhjusta nii palju niiskusekadu, kui sisistamine. Nende madude silma ja nina vahel asuvas lohus paikneb infrapunakiirte suhtes tundlik elund, mis võimaldab neil tajuda 0,005-kraadiseid temperatuurierinevusi. Elund võimaldab neil öösiti jahti pidada ja saaklooma kehast lähtuvat soojust tunnetada. Kasutatud kirjandus: 
https://et.wikipedia.org/wiki/L%C3%B5gismadu 
https://en.wikipedia.org/wiki/Rattlesnake
Pilt: http://www.wideopencountry.com/every-texan-needs-know-rattlesnakes/ 
Armin Pärn

 
Saugaaro- karneegiakaktus
Saugaaro- karneegiakaktus
Aaloe
Aaloe
On igihaljas taim, mida kasvab rohkesti Lõuna-Aafrika poolkõrbetes. Nendel on paksud ja ogadega ääristatud lehed, misda katab rasvataoline kiht. Lehtede paksus ja rasvakiht vähendavad aurumist. Samuti peegeldub rohkem valgust tagasi. Lehe ja tüve juurde jääb lohuke, kuhu koguneb kastevesi või vähene vihm, mis kõrbes ette võib tulla. Aaloe on sukulent ehk ta varub oma lehtedesse vett, et toime tulla. Nende õied on erksavärvilised, et meelitada ligi tolmeldajatest linde.

Kasutatud kirjandus:
http://www.miksike.ee/documents/main/referaadid/korbeloomtaim.htm 
Pilt: https://commons.wikimedia.org/wiki/File:Aloe_ferox_1.jpg
 
Brigitta Ambur 
 
Koiott
Koiott
Koiott ehk preeriahunt on laialt levinud nii Põhja-kui ka Kesk-Amerrikas. Kui Mehhiko vallutati hispaanlaste poolt oli koiott sunnitud lõuna poole liikuma. Tänapäeval ulatub nende leviala Alaskast kuni Panamani lõunas. Koiotti karvastiku värvus ulatub kollakaspruuninist punaka kuni mustjani, mis tähendab et nad võivad kergesti jääda märkamatuks keskkonnas. Nad suudavad joosta kuni 69 km/h ning võivad hüpata kuni 4 m kaugusele.  Koiotid on kariloomad, kuid jahti peavad nad paarikaupa. Karjades on tavaliselt 6 liiget. Koiotid on ka ise võimelised urge kaevama, kuid nad eelistavad kasutada teiste loomade omi.

Kasutatud kirjandus:
https://et.wikipedia.org/wiki/Koiott
Pilt:
https://news.nationalgeographic.com/2016/08/coyote-america-dan-flores-history-science/

Kevin Kongi
 
Fennekrebane
Fennekrebane
 Fennekrebased elavad Põhja-Aafrika ja Siinai poolsaare kõrbetes ja poolkõrbetes. Neil on suured kõrvad, mis aitavad neil Kuumas kliimas hakkama saada. Loomal kiirgub suurte kõrvade kaudu üleliigne soojus, millest ta higinäärmete puudumise tõttu ei saa vabaneda. Nende kõrvad aitavad neil paremini kuulda ja nad saavad paremini saaki leida. Fennekud ei ole ohustatud ja kuuluvad koerlaste sugukonda, rebaste perekonda. Kõrvad kuni 16 cm pikad. Fennek on ka lemmikloom, keda saab ka korteris pidada. Näide: https://www.youtube.com/watch?v=ItRMOCkrglc
Kasutatud kirjandus:
https://et.wikipedia.org/wiki/Fennekrebane

Martin Velbri
 
Granti gasell
Granti gasell 
Granti gasell (Nanger granti) on versaste sugukonda, gasellaste alamsugukonda kuuluv liik. Ta elan Ida-Afrika poolkõrbes ja kuivades savannides. Kogu tarviliku vee saab ta toidust. Talle sobivad elupaigaks kohad, kust teised rohusööjad eemale hoiavad. Tihti liiguvad nad vihmaperioodil kõrgematele kuivematele aladele ja kuivaperioodil eelistavad tasaseid rohtunud orge.
Gasellid püsivad alal, kus on piisavalt rikkalikult süüa. Liigutakse ainult siis, kui toit otsa saab. 
Kaksküürkaamel ehk baktrian
Kaksküürkaamel ehk baktrian
Kaksküürkaamel ehk baktrian on üks kahest kahe küüruga kaameliliigist ja ta on pärit Kesk-Aasiast ja on praegugi levinud kõige rohkem Gobi kõrbes ja on ka kodustatud. Ta on maailma suurim kaamel. Ta saab hästi kõrbe kuiva ja söögivaese keskkonnaga hakkama, sest tema kahes küürus on talletatud rasvavarud, mida kasutatakse söögipuudusel. Vett säilitab ta kudedes. Ta saab korraga hilisemaks säilitamiseks ära juua 100 liitrit vett. Nad saavad ka juua soolast merevett, mis aitab neid kõrbes hakkama saamisega, sest kõrbes on raske veevarusid kätte saada. Nad saavad eluks vajalise energia kätte taimi närides. Nad suudavad toituda ka okkalistest taimedest, mis aitab, sest kõrbes on laialt levinud kaktused. Liival käies on kaamelil võimalik varbad liiva sisse vajumise vältimiseks laiali ajada. Sellised jalad on ideaalsed karmis keskkonnas liikumiseks. Suured  jalad aitavad neil ka kiiresti liikuda- nad suudavad päevas läbida kuni 100 kilomeetrit, mis aitab neid toidu leidmisel. Samuti kaitseb nende jalgade paksus neid kõrvetamise eest. Suvel kasutatakse veeallikana allikaid ja talvel lund. Ta hakkab higistama alles siis, kui kehatemperatuur tõuseb väga kõrgele, mida juhtub ainult suvel ja ka siis väga harva. Selle tunnuse tõttu raiskab ta vett väga vähe. Neil on talveks ka väga paks kasukas, mis kaitseb neid Sise-Aasia kõrbede talvepakase eest. Kevadel vahetavad nad karva. Liiva eest kaitsevad nende silmi pikad ja tihedad ripsmed. Liivatormi ajal on nad võimelised oma silmi piisavalt palju sulgeda, sest nad näevad liikumisteed ja kaitsevad silmi liiva eest. Nina kaitsevad liiva eest ninasõõrmed, mida nad sulgeda saavad. Keha üleliigse kuumenemise eest kaitsevad teda tema väga pikad jalad, mis hoiavad keha maapinnast kõrgemal, kus temperatuur on maapinna omast kuni 10 kraadi võrra madalam.
Tema põlvedel ja kõhul on ka erilised nahapaksendid, mis lubavad tal kuumal liivapinnal pikutada kahjustusteta. Nende pojad sünnivad varakevadel, sest siis on vett kergem leida. Vastsündinud kaamlid suudavad kohe jalgadel seista ja isegi lühikesi vahemaid joosta. See aitab samuti vanema looma energia säästmisele kaasa ja ka vee otsingutele. Tavaliselt sünnib korraga ainult 1 või harva 2 isendit. See teeb kõigile sugulastele vastsündinud kaamli imetamise kergemaks.
Inimesed kasutavad neid ka tihti veoloomadena ja lihtsalt lõbusõitudeks. Siin on sellest üks näide: https://www.youtube.com/watch?v=D3ZqrRjxtjY
Kasutatud kirjandus:
https://et.wikipedia.org/wiki/Kaksk%C3%BC%C3%BCrkaamel#Elukeskkond
http://www.geo.ut.ee/kooligeo/loodus/korbeloomad.htm
http://www.miksike.ee/documents/main/referaadid/korbed.htm
http://www.miksike.ee/documents/main/referaadid/korbeloomtaim.htm
https://en.wikipedia.org/wiki/Bactrian_camel#/media/File:2011_Trampeltier_1528.JPG
Andreas Põšnograjev
 
Mongoolia liivahiir
Mongoolia liivahiir
Mongoolia liivahiir on hiirlaste sugukonda kuuluv näriline. Liivahiired on pärit Mongoolia kõrbetest, kus neil arenesid välja pikad jalad hüppamiseks ja kiskjate eest põgenemiseks, hambad tugevate seemnete purustamiseks ja oskus vett kokkuhoida, et kuumades tingimustes ellu jääda. Kuuma eest põgenemiseks kaevavad nad liiva alla sügavad tunnelid, mille sügavus on u 3 meetrit ja millet nad tulevad välja ainult toidu otsimiseks.
Nad elavad umbes 20 isendilistes gruppides. Neil ei ole looduses eriti vaenlasi, sest nad on pärit paigast, kus elab väga vähe loomaliike. Neil on saba all karvad, väikesed väliskõrvad ja sjured sisekõrvad,mille tõttu kuulevad nad hästi madalaid helisid. Soojust talletavad nad tänu oma jässaka keha, karvase saba ja pisikeste kõrvadele.  Liivahiired suhtlevad peamiselt lõhna abil ja häälitsevad minimaalselt. Nad on suuremad kui harilikud hiired ja nende keha on umbes 12 cm pikk, saba on enamvähem sama pikk. Emased mongoolia liivahiired kaaluvad keskmiselt 50-55 grammi ja isased 60 grammi.

Pilt: http://www.naturephoto-cz.com/mongolian-jird-photo-13072.html 

Epp Vallikivi
 
Velvitšia
Velvitšia
Velvitšia (Welwitschia mirabilis) on Namibi kõrbes kasvav haruldane paljasseemne taim. Teda on kujutatud ka Namiibia vapil. Ta võib elada üle tuhande aasta. Tal on vaid kaks kuni 8 meetrist ribadeks hargnevat nahkjat ja lainelist lehte, mis otstest järgemööda kuivavad. 
Toitu hangib ta niisketesse maapinnakihtidesse ulatuva ligi kolme meetri pikkuse sammasjuure abiga. Kuid olulise osa niiskusest saab ta lehtedega õhu kaudu. Taim ei ole vihmaveest sõltuv. Niiskust jagub Namiibia kõrbes aastas maapinnale keskmiselt alla 50 millimeetri. Võib juhtuda, et mitu aastat ei tule üldse sademeid. Velvitšia võib saada niiskuse hommikusest udupilvedest, mille rannikutuuled kõrbesse kannavad, kuna Namibi kõrb piirneb läänest Atlandi ookeaniga.  Kui udu kuude kaupa nendeni ei jõua, elavad nad selle üle. Kohe, kui elustav niiskus neid puudutab, asendub luitunud toon erksamaga ning elutegevus taastub. 
 
Kasutatud kirjandus: 
https://et.wikipedia.org/wiki/Velvit%C5%A1ia 

http://www.horisont.ee/node/1203 

Pilt: https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0c/Welwitschia_mirabilis%282%29.jpg/1024px-Welwitschia_mirabilis%282%29.jpg

Remo Tsernant
 
Kõrbetarn
Kõrbetarn
Kõrbetarn on madal (kuni 20 cm). Juured on maapinna lähedal laiali hargnenult.  Aastas kasvavad 8 cm pikemaks. Nii saavad olla väga suurel maa alal, mis aitab paremini vett hankida ja levida.
Kõrbetarn kasvab väga lühikesel  ajalperioodil aastas. Kevadiste vihmadega saab kätte toitained. Sellel perioodil saab taim õitseda ja  valmivad ka seemned. Suvel kuivab taim ära, kui juured just niiskust ei saa. Ja uuel kevadel tärkab uuesti. Ta on toiduks paljudele kõrbe loomadele.
Kasutaud kirjandus:
http://www.miksike.ee/documents/main/referaadid/korbeloomtaim.htm
Pilt: https://annaabi.ee/K%C3%B5rbetaimed-m50349.html
Pilleriin Raidma

 
Surikaat
Surikaat
Surikaat on hõreda ja võrdlemisi sakris karvastikuga uruloom. Surikaadi esijalgadel on pikad ja tugevad küünised. Surikaadid elavad Lõuna-Aafrikad, eelkõige Kalahari kõrbes. Surikaatidele on iseloomulik püstiasend. Sellises poosis seisavad nad tihti väljal, jälgides teraselt ümbrust ja vähimagi ohu korral annavad nad sellest valju häälitsusega märku ning kaovad ise lähima uruava kaudu maa alla. Surikaate söövad kotkad ja šaakalid, ise toituvad nad hiirtest, skorpionitest, väiksematest madudest, mao- ja linnamunadest ja putukatest, kuid ka mõnede taimede sibulatest. Nad elavad kuni 15-aastaseks, aga kõige vanem teadaolev surikaat elas 20-aastaseks. Surikaadid elavad enamasti kolooniatena maa all omakraabitud urgudes. Surikaatidel on hea kohastumus röövloomade eest varjuda-nende karv on liiva värvi, tänu sellele pole neid kõrbes hästi näha. Surikaatitel on üsna suur mürgi vastupanu võime ning nad on ka mõne mürgi vastu immuunsed. Mõni mürk, näiteks skorpioni salvamine võib neid tappa, kuid selleks, et skorpion ei saaks salvata hammustab surikaat esmalt skorpioni saba. Surikaadid hoiavad üksteisega väga kokku, sest kui üks surikaat on vigane hoolitsetakse tema eest. Samuti toiu otsides või urgu kaevates, jäetakse alati paar tükki valvesse, et nad saaksid röövlooma saabusil teise hoiatada ja maa alustesse tunnelitsse varjuda. Kolooniat juhib emasloom, kes on ka suurem, kui isasloom.
Raimond Parts

 
Moolok
Moolok
Moolok on Austraalia kõrbetes elav sisalik.  Ta hangib endale vett otse õhust - nimelt tema nahk on kaetud sarvplaadikestega, mille vahedesse valguvad veepiisad, moodustades võrgustiku. sõltuvalt temperatuurist muudab ta ka nahavärvi. ( kõrge õhutemperatuur- hele nahk,  madal temperatuur- tume nahk)
Naha pinnal olevad vaokesed on juhade kaudu ühendatud naha sees olevate torukestega, nii et vesi jõuab sisaliku suu nurkade juurde. 


https://en.wikipedia.org/wiki/Thorny_devil
https://www.jw.org/et/valjaanded/ajakirjad/g201510/mooloki-niiskust-imav-na
LORE KARILAID
￼
Kobra
Kobra
   Kobrad on kõigusoojased loomad. See tähendab, et nad vajavad võrreldes paljude teiste kõrbeloomadega vähem toitu ja vett  ning peavad seetõttu harvem sööma.
   Kobrad peavad jahti öösel, sest siis pole nende jaoks liiga palav. Tänu sellele on nende silmanägemine kehv ning nad ei näe kujutisi, vaid tajuvad ainult suuri liikumisi.
   Rünnates ajavad nad oma kaela laiaks ning võivad sülitada mürki vastase suunas, näiteks nende silmadesse. Kobrad ei ründa võrdset või tugevamat vaenlast ise, vaid ootavad rünnakut. Rünnates võivad kobrad teha äkilisi liigutusi.
   Nende nahk on kaetud soomustega, mis aitab neil vett kokku hoida.
 Tema suus olev hingetoru on selleks, et tal oleks võimalik süüa ka suurt saaki.

Video kobrast võitlemas mangustiga:
https://www.youtube.com/watch?v=OyuIAUlL5IU

Andreas Toomas Kuusk


 
Kõrberebane ehk fennekrebane
Kõrberebane ehk fennekrebane
2. Tal on suured kõrvad- kuna tal puuduvad higinäärmed, siis üleliigne soojus kiirgub tal kõrvad kaudu, sest muidu kuumeneks tema keha üle.
Ta on öise eluviisiga ja päeval peidab ta ennast urgu- päeval on kõrbetes väga palav ning ta peitu urgu, et mitte olla kogu aeg päikese käes. Öösel on jahedam ning see tõttu on tal kergem ringi liikuda.
Ta saab väga kaua ilma veeta läbi ajada- kuna kõrbes sajab vähe ning järelikult on seal väga vähe eluks vajalikku vett, siis on vajalik see, et loomad suudaksid kas hoiustada vett või kaua ilma selleta läbi ajada. 
Tal on liivakarva karv- see aitab tal kõrbes peituda vaenlaste eest ja kergemini oma saakloomadele ligi hiilida. See on kõik vajalik elus püsimiseks.
Maarja-Liis Engel
Pildi link: http://www.vimagemedia.com/2013-national-geographic-photo-contest/ 
 
add

# data[].attributes.body
Kuumas kliimas elaval fennekil kiirgub suurte kõrvade kaudu üleliigne soojus, millest ta higinäärmete puudumise tõttu ei saa vabaneda higistamise teel.
Suurte kõrvade tõttu on tal ka väga hea kuulmine, mis võimaldab saaklooma kaugelt üles leida.

Ta võib kaua ilma veeta läbi ajada.
Fennek on öise eluviisiga, päeval varjub ta päikese eest urgu.

Tavaliselt jääb fennek päeval oma laialt hargnenud maa-alusesse urgu, kuid ka seal vajab ta kaitset kuumuse eest. Ometi armastavad nad mängida soojal liival ja magada päikesest kuumaks köetud esemetel. Toitu otsima läheb fennek alles jahedatel öötundidel.
Imre Saks

Kasutatud kirjandus:
http://www.geo.ut.ee/kooligeo/loodus/images/fennec_resting.jpg
https://et.wikipedia.org/wiki/Fennekrebane
http://www.geo.ut.ee/kooligeo/loodus/korbeloomad.htm

# data[].attributes.body
Saguaaro kaktusel on kurrutatud pind-see aitab vett koguda. Kuna vesi on kõrbes âärmiselt nõutud ja taim ei saa loomade eest ära joosta, siis peab ta katma end okkalise kasukaga. Teine okkaste ülesanne on kaitsta taime põletava päikese eest.
Kertu Kaare

http://www.geo.ut.ee/kooligeo/loodus/korbetaimed.

# data[].attributes.body
Kõrbes skorpionid ladina keeles Hadrurus arizonensis kuuluvad ämblikulaadsete seltsi ning nad elavad põhiliselt Põhja-Ameerika kõrbetes. Nad on ka suurim skorpioni liik Põhja-Ameerikas. Toituvad peamiselt putukatest ja ämblikest. Kohastunud elama väga kuivades ja kuumades kohtades. Nad tegutsevad ning peavad jahti öösiti. Kõrbe skorpion on ka mürgine ja tänu sellele on tal parem jahti pidada, kuid tema mürk pole piisavalt tugev, et olla inimesele ohtilk. Nad  ”nõelavad” oma sabaga üle pea lüües. Neil on ka sõrad, mida saavad kasutada enda kaitseks või saagi püüdmiseks.

Paul Nurk

Allikas: https://en.wikipedia.org/wiki/Hadrurus_arizonensis

# data[].attributes.body
Viigikaktus väldib ülekuumenemist sättides oma lehetaolisi varsi nii, et päikesekiirgus neid kõige vähem tabaks,. Ta saab neis ka vett hoiustada. Tema lehed on muundunud okasteks, et vähem vett ära auraks ja need kaitsevad taime.
Allikad: http://www.blueplanetbiomes.org/pancake_prickly_pear_cactus.htm
Moodle esitlus kõrbetaimedest
http://www.toataimed.eu/pildid/304
Natali Mutli

# data[].attributes.body
Aaloe on sukulent ehk taim, mis oma lehtedes ja vartes säilitab vett. Seetõttu on neil vahajad ja paksud lehed. Aaloesid esineb nii puu, põõsa kui ka ronitaime kujulisi. Kuna aaloed on kuivataluvad, leiab neid poolkõrbe, kõrbe ja mägistelt aladelt.  Aaloed levivad kogu Aafrikas ning Araabia poolsaarel. Aaloed kasutatakse ka ravim- ning toataimena.
http://www.geo.ut.ee/kooligeo/loodus/korbetaimed.htm
https://et.wikipedia.org/wiki/Aaloe

Luca Remmel

# data[].attributes.body
Kõrvuksiil elab Põhja-Aafrika, Araabia poolsaare ja Iraagi kuivadel aladel. Tal on suured kõrvad, mis aitavad vältida keha ülekuumenemist. Kõrvade suurele pinnale jaotub palju veresooni, neis voolav veri jahtub kõrvu katva õrna naha kaudu kiiremini kui muudes kehaosades. Päeval varjub ta oma kaevatud urus. Öösel otsib ta omale toitu - linnupoegi ja -mune, skorpione ning teisi väikesi loomi. Ohu korral tõmbab kõrvuksiil end kerra. Tema pikad okkad kaitsevad teda röövloomade eest.

Allikas: http://miksike.ee/docs/referaadid2006/korb_liinametskula.htm

Pilt: http://www.hullumaja.com/?pg=main&i=140423

Anna-Brigita Topkin

# data[].attributes.body
Kaamel on kõige levinum Gobi kõrbes,  kuid teda leidub ka Aafrikas, Lähis-idas ja teistes Aasia maades. Kaamelid suudavad olla joomata nädalaid.  Kaamelid hoiavad end päikese suhtes teatud nurga all, et keha üle ei kuumeneks. Nad higistavad vähem kui teised imetajad ning hoiavad seega väga palju vett kehas kokku ning see vähendab nende veetarvet. Küürus on tal rasvavarud, mida ta toidu- ja veepuudusel kasutab. Juues võib kaamel korraga äratarvitada 114 liitrit vett. Need kohastumised teevad kaameli tähtsaimaks loomaks inimestele kõrbes. Tal on ka suur töövõime, mida kõrbe inimesed ära kasutavad. Need kokkuhoidlikud kohastumised on kujunenud täna väga sademete vaesele kliimale, kus vett tarbida saab harva.
Pilt: https://www.thinglink.com/scene/731185035276713986
kasutatud materjalid: https://et.wikipedia.org/wiki/Kaamel
https://en.wikipedia.org/wiki/Camel
Hardi

# data[].attributes.body
Saguaaro-karneegiakaktus on levinud Ameeriika Ühendriikides  Arizona  ja California osariigi lõunaosas ning Mehhikos. Tal on lihakad varred, millesse ta kogub veevarusid, et elada üle põuaperiood, varred võivad sisaldada mitmeid tonne vett.  Saugaaro kaktusel on kurrutatud pind, mis võimaldab tal vihmaperioodil suuremaks muutuda. Tal on pikad juured , mis on maapinna lähedal laiali, osad juured on ka sügavamal, et paremini vett kätte saada. Ta on loobunud lehtedest, et vett paremini kätte saada. Lehtede asemel on tal astlad, mis ei loovuta vett palavale keskkonnale. Astlad kaitsevad teda ka loomade eest, kes teda sööksid.
Kasutatud kirjandus:http://www.miksike.ee/documents/main/referaadid/korbeloomtaim.htm
https://et.wikipedia.org/wiki/Saguaaro-karneegiakaktus
Pilt: https://et.wikipedia.org/wiki/Saguaaro-karneegiakaktus
Mihkel Orasmäe

# data[].attributes.body
Austraalias levinud sisaliku liik. Nad pärinevad Kesk-Austraaliast ja elavad peamiselt kõrbes, põõsastiku alal ja eukalüpti metsas. Habeagaame on 8 erinevat liiki. Nende "habe" on tegelikult nende lõua nahk mis muutub ohu ees mustaks. Habeagaamid on väga head ronijad veetes palju aega puuokstes. Habeagaamidel on lüliline keha, paks nahk ja okkad külgede peal. Nad on samuti väga lapikud. Mees isendid kasvavad kuni 60 cm pikkuseks ja nais isendid kuni 51 cm pikkuseks. Tal on ka mürk aga see on inimeste vastu kasutu kuid surmav väikestele närilistele. Kui välis kliima on nende jaoks liiga kuum siis nad tihti kaevavad ennast maaalla. Nad on üldiselt looduses päris agressiinsed aga mõnesi liike hoitakse ka koduloomadena. Looduses elavad nad tavaliselt  5-8 aastat,  korraliku hoolitsusega elavad nad koduloomana 8-12 aastat ja üli hea hoolitsusega 12-14  aastat.
Kaspar Saarepera
Kasutatud kirjandus:
https://en.wikipedia.org/wiki/Pogona
Pilt: https://www.google.ee/search?q=bearded+dragon&rlz=1C1CHBF_enEE770EE770&source=lnms&tbm=isch&sa=X&ved=0ahUKEwiRipnAxPjXAhUJEJoKHfD0DMEQ_AUICigB&biw=1920&bih=974#imgrc=GDIPWlpljqTCqM:

# data[].attributes.body
Ta on rotisuurune pika sabaga hiir. Suurhüpik käia ei oska, aina hüppab. Kui tal hästi kiire hakkab, võib liival tema kahe jalajälje vahe ulatuda kolme meetrini. Selle kõrbelooma lühikesed esikäpad maha ei puutugi, hüppe suunda tüürib ta oma tuttsabaga. Teadlased eesotsas Talia Moore'iga Ameerika Ühendriikide Harvardi Ülikoolist uurisid enneolematult hoolikalt, kuidas hüpikud täpselt ikkagi hüppavad. Ja tuli välja, et neil on väga rikkalik hüppestiilide repertuaar. Seejuures hüppavad hüpikud kõrbes ringi ka üsna juhuslikult siia-sinna, üsnagi ennustamatuid trajektoore mööda.

http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/1klass/5looma/kaugush.htm
http://novaator.err.ee/245205/hupik-hupleb-korbes-mooda-juhuslikke-radu
Pilt:
http://amazingadaptations.weebly.com/uploads/2/5/0/0/25007210/8209113_orig.jpg

Adeele Must

# data[].attributes.body
Põhja- ja Lõuna-Ameerikas levinud maoliik. Talle on iseloomulik nö kõrisev sabaots. Seda kutsutakse lõgistiks. Koosneb õõnsatest lülidest (kestajäänused). Sellel on tähtis otstarve: see madu ei sisista, vaid väristab kiiresti lõgistit, mis tekitab "lõgistavat" heli. See ei põhjusta nii palju niiskusekadu, kui sisistamine. Nende madude silma ja nina vahel asuvas lohus paikneb infrapunakiirte suhtes tundlik elund, mis võimaldab neil tajuda 0,005-kraadiseid temperatuurierinevusi. Elund võimaldab neil öösiti jahti pidada ja saaklooma kehast lähtuvat soojust tunnetada. Kasutatud kirjandus:
https://et.wikipedia.org/wiki/L%C3%B5gismadu
https://en.wikipedia.org/wiki/Rattlesnake
Pilt: http://www.wideopencountry.com/every-texan-needs-know-rattlesnakes/
Armin Pärn

# data[].attributes.body
On igihaljas taim, mida kasvab rohkesti Lõuna-Aafrika poolkõrbetes. Nendel on paksud ja ogadega ääristatud lehed, misda katab rasvataoline kiht. Lehtede paksus ja rasvakiht vähendavad aurumist. Samuti peegeldub rohkem valgust tagasi. Lehe ja tüve juurde jääb lohuke, kuhu koguneb kastevesi või vähene vihm, mis kõrbes ette võib tulla. Aaloe on sukulent ehk ta varub oma lehtedesse vett, et toime tulla. Nende õied on erksavärvilised, et meelitada ligi tolmeldajatest linde.

Kasutatud kirjandus:
http://www.miksike.ee/documents/main/referaadid/korbeloomtaim.htm
Pilt: https://commons.wikimedia.org/wiki/File:Aloe_ferox_1.jpg

Brigitta Ambur

# data[].attributes.body
Koiott ehk preeriahunt on laialt levinud nii Põhja-kui ka Kesk-Amerrikas. Kui Mehhiko vallutati hispaanlaste poolt oli koiott sunnitud lõuna poole liikuma. Tänapäeval ulatub nende leviala Alaskast kuni Panamani lõunas. Koiotti karvastiku värvus ulatub kollakaspruuninist punaka kuni mustjani, mis tähendab et nad võivad kergesti jääda märkamatuks keskkonnas. Nad suudavad joosta kuni 69 km/h ning võivad hüpata kuni 4 m kaugusele.  Koiotid on kariloomad, kuid jahti peavad nad paarikaupa. Karjades on tavaliselt 6 liiget. Koiotid on ka ise võimelised urge kaevama, kuid nad eelistavad kasutada teiste loomade omi.

Kasutatud kirjandus:
https://et.wikipedia.org/wiki/Koiott
Pilt:
https://news.nationalgeographic.com/2016/08/coyote-america-dan-flores-history-science/

Kevin Kongi

# data[].attributes.body
Fennekrebased elavad Põhja-Aafrika ja Siinai poolsaare kõrbetes ja poolkõrbetes. Neil on suured kõrvad, mis aitavad neil Kuumas kliimas hakkama saada. Loomal kiirgub suurte kõrvade kaudu üleliigne soojus, millest ta higinäärmete puudumise tõttu ei saa vabaneda. Nende kõrvad aitavad neil paremini kuulda ja nad saavad paremini saaki leida. Fennekud ei ole ohustatud ja kuuluvad koerlaste sugukonda, rebaste perekonda. Kõrvad kuni 16 cm pikad. Fennek on ka lemmikloom, keda saab ka korteris pidada. Näide: https://www.youtube.com/watch?v=ItRMOCkrglc
Kasutatud kirjandus:
https://et.wikipedia.org/wiki/Fennekrebane

Martin Velbri

# data[].attributes.body
Granti gasell (Nanger granti) on veislaste sugukonda, gasellaste alamsugukonda kuuluv liik. Ta elan Ida-Afrika poolkõrbes ja kuivades savannides. Kogu tarviliku vee saab ta toidust. Talle sobivad elupaigaks kohad, kust teised rohusööjad eemale hoiavad. Tihti liiguvad nad vihmaperioodil kõrgematele kuivematele aladele ja kuivaperioodil eelistavad tasaseid rohtunud orge.
Gasellid püsivad alal, kus on piisavalt rikkalikult süüa. Liigutakse ainult siis, kui toit otsa saab.

Gretel Tiivel
https://et.wikipedia.org/wiki/Granti_gasell#/media/File:Grant_Gazelle.jpg

# data[].attributes.body
Kaksküürkaamel ehk baktrian on üks kahest kahe küüruga kaameliliigist ja ta on pärit Kesk-Aasiast ja on praegugi levinud kõige rohkem Gobi kõrbes ja on ka kodustatud. Ta on maailma suurim kaamel. Ta saab hästi kõrbe kuiva ja söögivaese keskkonnaga hakkama, sest tema kahes küürus on talletatud rasvavarud, mida kasutatakse söögipuudusel. Vett säilitab ta kudedes. Ta saab korraga hilisemaks säilitamiseks ära juua 100 liitrit vett. Nad saavad ka juua soolast merevett, mis aitab neid kõrbes hakkama saamisega, sest kõrbes on raske veevarusid kätte saada. Nad saavad eluks vajalise energia kätte taimi närides. Nad suudavad toituda ka okkalistest taimedest, mis aitab, sest kõrbes on laialt levinud kaktused. Liival käies on kaamelil võimalik varbad liiva sisse vajumise vältimiseks laiali ajada. Sellised jalad on ideaalsed karmis keskkonnas liikumiseks. Suured  jalad aitavad neil ka kiiresti liikuda- nad suudavad päevas läbida kuni 100 kilomeetrit, mis aitab neid toidu leidmisel. Samuti kaitseb nende jalgade paksus neid kõrvetamise eest. Suvel kasutatakse veeallikana allikaid ja talvel lund. Ta hakkab higistama alles siis, kui kehatemperatuur tõuseb väga kõrgele, mida juhtub ainult suvel ja ka siis väga harva. Selle tunnuse tõttu raiskab ta vett väga vähe. Neil on talveks ka väga paks kasukas, mis kaitseb neid Sise-Aasia kõrbede talvepakase eest. Kevadel vahetavad nad karva. Liiva eest kaitsevad nende silmi pikad ja tihedad ripsmed. Liivatormi ajal on nad võimelised oma silmi piisavalt palju sulgeda, sest nad näevad liikumisteed ja kaitsevad silmi liiva eest. Nina kaitsevad liiva eest ninasõõrmed, mida nad sulgeda saavad. Keha üleliigse kuumenemise eest kaitsevad teda tema väga pikad jalad, mis hoiavad keha maapinnast kõrgemal, kus temperatuur on maapinna omast kuni 10 kraadi võrra madalam.
Tema põlvedel ja kõhul on ka erilised nahapaksendid, mis lubavad tal kuumal liivapinnal pikutada kahjustusteta. Nende pojad sünnivad varakevadel, sest siis on vett kergem leida. Vastsündinud kaamlid suudavad kohe jalgadel seista ja isegi lühikesi vahemaid joosta. See aitab samuti vanema looma energia säästmisele kaasa ja ka vee otsingutele. Tavaliselt sünnib korraga ainult 1 või harva 2 isendit. See teeb kõigile sugulastele vastsündinud kaamli imetamise kergemaks.
Inimesed kasutavad neid ka tihti veoloomadena ja lihtsalt lõbusõitudeks. Siin on sellest üks näide: https://www.youtube.com/watch?v=D3ZqrRjxtjY
Kasutatud kirjandus:
https://et.wikipedia.org/wiki/Kaksk%C3%BC%C3%BCrkaamel#Elukeskkond
http://www.geo.ut.ee/kooligeo/loodus/korbeloomad.htm
http://www.miksike.ee/documents/main/referaadid/korbed.htm
http://www.miksike.ee/documents/main/referaadid/korbeloomtaim.htm
https://en.wikipedia.org/wiki/Bactrian_camel#/media/File:2011_Trampeltier_1528.JPG
Andreas Põšnograjev

# data[].attributes.body
Mongoolia liivahiir on hiirlaste sugukonda kuuluv näriline. Liivahiired on pärit Mongoolia kõrbetest, kus neil arenesid välja pikad jalad hüppamiseks ja kiskjate eest põgenemiseks, hambad tugevate seemnete purustamiseks ja oskus vett kokkuhoida, et kuumades tingimustes ellu jääda. Kuuma eest põgenemiseks kaevavad nad liiva alla sügavad tunnelid, mille sügavus on u 3 meetrit ja millet nad tulevad välja ainult toidu otsimiseks.
Nad elavad umbes 20 isendilistes gruppides. Neil ei ole looduses eriti vaenlasi, sest nad on pärit paigast, kus elab väga vähe loomaliike. Neil on saba all karvad, väikesed väliskõrvad ja sjured sisekõrvad,mille tõttu kuulevad nad hästi madalaid helisid. Soojust talletavad nad tänu oma jässaka keha, karvase saba ja pisikeste kõrvadele.  Liivahiired suhtlevad peamiselt lõhna abil ja häälitsevad minimaalselt. Nad on suuremad kui harilikud hiired ja nende keha on umbes 12 cm pikk, saba on enamvähem sama pikk. Emased mongoolia liivahiired kaaluvad keskmiselt 50-55 grammi ja isased 60 grammi.

Pilt: http://www.naturephoto-cz.com/mongolian-jird-photo-13072.html

Epp Vallikivi

# data[].attributes.body
Velvitšia (Welwitschia mirabilis) on Namibi kõrbes kasvav haruldane paljasseemne taim. Teda on kujutatud ka Namiibia vapil. Ta võib elada üle tuhande aasta. Tal on vaid kaks kuni 8 meetrist ribadeks hargnevat nahkjat ja lainelist lehte, mis otstest järgemööda kuivavad.

Toitu hangib ta niisketesse maapinnakihtidesse ulatuva ligi kolme meetri pikkuse sammasjuure abiga. Kuid olulise osa niiskusest saab ta lehtedega õhu kaudu. Taim ei ole vihmaveest sõltuv. Niiskust jagub Namiibia kõrbes aastas maapinnale keskmiselt alla 50 millimeetri. Võib juhtuda, et mitu aastat ei tule üldse sademeid. Velvitšia võib saada niiskuse hommikusest udupilvedest, mille rannikutuuled kõrbesse kannavad, kuna Namibi kõrb piirneb läänest Atlandi ookeaniga.  Kui udu kuude kaupa nendeni ei jõua, elavad nad selle üle.

Kasutatud kirjandus:

https://et.wikipedia.org/wiki/Velvit%C5%A1ia

http://www.horisont.ee/node/1203

Pilt: https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0c/Welwitschia_mirabilis%282%29.jpg/1024px-Welwitschia_mirabilis%282%29.jpg

Remo Tsernant

# data[].attributes.body
Kõrbetarn on madal (kuni 20 cm). Juured on maapinna lähedal laiali hargnenult.  Aastas kasvavad 8 cm pikemaks. Nii saavad olla väga suurel maa alal, mis aitab paremini vett hankida ja levida.
Kõrbetarn kasvab väga lühikesel  ajalperioodil aastas. Kevadiste vihmadega saab kätte toitained. Sellel perioodil saab taim õitseda ja  valmivad ka seemned. Suvel kuivab taim ära, kui juured just niiskust ei saa. Ja uuel kevadel tärkab uuesti. Ta on toiduks paljudele kõrbe loomadele.
Kasutaud kirjandus:
http://www.miksike.ee/documents/main/referaadid/korbeloomtaim.htm
Pilt: https://annaabi.ee/K%C3%B5rbetaimed-m50349.html
Pilleriin Raidma

# data[].attributes.body
Surikaat on hõreda ja võrdlemisi sakris karvastikuga uruloom. Surikaadi esijalgadel on pikad ja tugevad küünised. Surikaadid elavad Lõuna-Aafrikad, eelkõige Kalahari kõrbes. Surikaatidele on iseloomulik püstiasend. Sellises poosis seisavad nad tihti väljal, jälgides teraselt ümbrust ja vähimagi ohu korral annavad nad sellest valju häälitsusega märku ning kaovad ise lähima uruava kaudu maa alla. Surikaate söövad kotkad ja šaakalid, ise toituvad nad hiirtest, skorpionitest, väiksematest madudest, mao- ja linnamunadest ja putukatest, kuid ka mõnede taimede sibulatest. Nad elavad kuni 15-aastaseks, aga kõige vanem teadaolev surikaat elas 20-aastaseks. Surikaadid elavad enamasti kolooniatena maa all omakraabitud urgudes. Surikaatidel on hea kohastumus röövloomade eest varjuda-nende karv on liiva värvi, tänu sellele pole neid kõrbes hästi näha. Surikaatitel on üsna suur mürgi vastupanu võime ning nad on ka mõne mürgi vastu immuunsed. Mõni mürk, näiteks skorpioni salvamine võib neid tappa, kuid selleks, et skorpion ei saaks salvata hammustab surikaat esmalt skorpioni saba. Surikaadid hoiavad üksteisega väga kokku, sest kui üks surikaat on vigane hoolitsetakse tema eest. Samuti toiu otsides või urgu kaevates, jäetakse alati paar tükki valvesse, et nad saaksid röövlooma saabusil teise hoiatada ja maa alustesse tunnelitsse varjuda. Kolooniat juhib emasloom, kes on ka suurem, kui isasloom.
Raimond Parts

# data[].attributes.body
Moolok on Austraalia kõrbetes elav sisalik.  Ta hangib endale vett otse õhust - nimelt tema nahk on kaetud sarvplaadikestega, mille vahedesse valguvad veepiisad, moodustades võrgustiku. sõltuvalt temperatuurist muudab ta ka nahavärvi. ( kõrge õhutemperatuur- hele nahk,  madal temperatuur- tume nahk)
Naha pinnal olevad vaokesed on juhade kaudu ühendatud naha sees olevate torukestega, nii et vesi jõuab sisaliku suu nurkade juurde. https://en.wikipedia.org/wiki/Thorny_devil
https://www.jw.org/et/valjaanded/ajakirjad/g201510/mooloki-niiskust-imav-na
LORE KARILAID

# data[].attributes.body
Kobrad on kõigusoojased loomad. See tähendab, et nad vajavad võrreldes paljude teiste kõrbeloomadega vähem toitu ja vett ning peavad seetõttu harvem sööma.
Kobrad peavad jahti öösel, sest siis pole nende jaoks liiga palav. Tänu sellele on nende silmanägemine kehv ning nad ei näe kujutisi, vaid tajuvad ainult suuri liikumisi.
Rünnates ajavad nad oma kaela laiaks ning võivad sülitada mürki vastase suunas, näiteks nende silmadesse. Kobrad ei ründa võrdset või tugevamat vaenlast ise, vaid ootavad rünnakut. Rünnates võivad kobrad teha äkilisi liigutusi.
Nende nahk on kaetud soomustega, mis aitab neil vett kokku hoida.
Tema suus olev hingetoru on selleks, et tal oleks võimalik süüa ka suurt saaki.

Video kobrast võitlemas mangustiga:
https://www.youtube.com/watch?v=OyuIAUlL5IU

Andreas Toomas Kuusk

# data[].attributes.body
2. Tal on suured kõrvad- kuna tal puuduvad higinäärmed, siis üleliigne soojus kiirgub tal kõrvad kaudu, sest muidu kuumeneks tema keha üle.
Ta on öise eluviisiga ja päeval peidab ta ennast urgu- päeval on kõrbetes väga palav ning ta peitu urgu, et mitte olla kogu aeg päikese käes. Öösel on jahedam ning see tõttu on tal kergem ringi liikuda.
Ta saab väga kaua ilma veeta läbi ajada- kuna kõrbes sajab vähe ning järelikult on seal väga vähe eluks vajalikku vett, siis on vajalik see, et loomad suudaksid kas hoiustada vett või kaua ilma selleta läbi ajada.
Tal on liivakarva karv- see aitab tal kõrbes peituda vaenlaste eest ja kergemini oma saakloomadele ligi hiilida. See on kõik vajalik elus püsimiseks.
Maarja-Liis Engel
Pildi link: http://www.vimagemedia.com/2013-national-geographic-photo-contest/