# data[].attributes.body
1.Kohalike ressursside märkimisväärselt tootlikuma, säästlikuma ja efektiivsema kasutamise.
2.Materjalitootlikkuse suurendamine 2019. aastaks vähemalt 10% võrra
3.Maksustada ka tarbimist, loodusvarade kasutamist ja keskkonna saastamist.

# data[].attributes.body
Eesmärgid
> Korruptsioon: Eesmärk on edendada teadlikkust korruptsioonist, suurendada otsuste ja tegevuste läbipaistvust ning arendada uurimisasutuste uurimisvõimekust ja hoida ära julgeolekut ohustavat korruptsiooni. Transparency International indeksi järgi asus Eesti 2015. aastal 168 riigi seas 70 punktiga 23.–26. kohal.
> Õiguskindlus:  Eesmärk vähendada määratlemata kodakondsusega isikute arvu.
> Avaliku võimu ja vabaühenduste koostöö:  Eesmärgiks on seatud ühiskond, kus riigielu korraldamine toimub avaliku võimu ja kodanikkonna avatud ja vastastikku lugupidavas koostöös.
> Kaasamise hea tava kohustab ministeeriume kaasama valitsusvälised osalised poliitika kujundamisse võimalikult varases etapis ning andma huvirühmadele ja avalikkusele piisavalt aega arvamust avaldada.
> Eesti on avatud valitsemise partnerluseb (AVP) initsiatiivi liige.  Prioriteetideks on poliitikakujundamise protsessi avatuse suurendamine, riigieelarve ja finantsvahendite kasutamise läbipaistvus ja avaandmete laialdasem kasutamine.
> Selleks, et pakkuda kvaliteetsemaid teenuseid ja hoida valitsussektori suurust kontrolli all, on valitsus otsustanud ellu viia riigireformi.
>  Kohalike omavalitsuste tugevdamiseks ja selleks, et kohalik elu oleks Eesti inimeste jaoks veelgi paremini korraldatud, on valitsus võtnud eesmärgiks viia 2017. aasta lõpuks ellu haldusreform.
> Vägivald: Eesmärgiks ennetada ja vähendada vägivalda.

# data[].attributes.body
Suurim probleem- ebavõrdsus tööturul (palgalõhe). Palgalõhe oli 2014. aasta seisuga 23,3%. Eesmärgiks  2020. aastaks on soolise palgalõhe vähendamine 19,7%-ni.

# data[].attributes.body
1.

Tagada 2030. aastaks kõikidele piisav, turvaline ja taskukohane eluase ning põhiteenused. Moderniseerida räämas agulid.

Tagada 2030. aastaks kõikidele turvalised, taskukohased, kättesaadavad ja säästvad transpordisüsteemid ka arandada liiklusohutust, eelkõige ühistranspordi osakaalu suurendamise abil. Selle juures pöörata rohkem tähelepanu ebasoodsas olukorras olevate inimeste, naiste, laste, puudega inimeste ja vanemate inimeste vajadustele.

Suurendada 2030. aastaks kaasavat ja jätkusuutlikku linnastumist.

Suurendada jõupingutusi maailma kultuuri- ja looduspärandi kaitsmiseks.

Vähendada 2030. aastaks oluliselt suremust ja sellest mõjutatud inimeste arvu. Vähendada oluliselt loodusõnnetuste, sealhulgas veega seotud õnnetuste põhjustatud otsese majandusliku kahju osakaalu ülemaailmses sisemajanduse kogutoodangus, keskendudes vaeste ja ebasoodsas olukorras olevate inimeste kaitsmisele.

Vähendada 2030. aastaks linnade negatiivset keskkonnamõju elaniku kohta, pöörates erilist tähelepanu õhu kvaliteedile ning olme- ja muude jäätmete käitlemisele.

Tagada 2030. aastaks eelkõige naistele ja lastele, vanematele inimestele ja puudega inimestele vaba juurdepääs turvalistele, kaasavatele ja ligipääsetavatele rohealadele ja avalikule ruumile.

Toetada positiivseid majandus-, sotsiaal- ja keskkonnasuhteid linna-, äärelinna- ja maapiirkondade vahel, tugevdades riiklikku ja piirkondlikku arenguplaneerimist.

Suurendada 2020. aastaks oluliselt nende linnade ja asulate arvu, mille eesmärk on kaasamine, ressursitõhusus, kliimamuutuste leevendamine ja nendega kohanemine ning loodusõnnetustega toimetulemine. Koostada ja rakendada terviklikke riskide ohjamise põhimõtteid kõikidel tasanditel.

Toetada vähim arenenud riike kohalikest materjalidest säästvate ja vastupidavate hoonete ehitamisel, andes neile muu hulgas finants- ja tehnilist abi.

2.

Linnades elab pool inimkonnast ehk 3,5 miljardit inimest

2030ndaks aastaks elab linnapiirkondades ligi 60% maailma rahvastikust

95% järgmistel kümnenditel laienevatest linnadest asuvad arengumaades

828 miljonit inimest elab tänapäeval slummides, see arv aina kasvab

Maailma linnad hõivavad Maa pindalast kõigest 3%, aga tarbivad 60–80% energiast ja toodavad 75% atmosfääri paisatavast süsinikdioksiidist

Kiire linnastumine seab surve alla mageveevarud, kanalisatsiooni, elukeskkonna ja rahvatervise

Linnade kõrge rahvastikutihedus võib anda ka efektiivsuse kasvu ja tehnoloogilised uuendused ning vähendada seejuures ressursi- ja energiatarbimist

# data[].attributes.body
4. Hea haridus ja elukestev õpe kõigile

add

# data[].attributes.body
Eesti saadab toidu- ja humanitaarabi loodus- või inimtegevusest põhjustatud katastroofide ajal.

# data[].attributes.body
Nõuetele vastava joogivee kättesaadavus tõusis ühe aastaga 91%'ilt (2013) 97%'le (2014), mis loodetakse tõsta 100%'le aastaks 2019

# data[].attributes.body
2016. aastal käivitus

töövõimereform, mille eesmärk on toetada vähenenud töövõimega inimeste töölesaamist

# data[].attributes.body
Eesti riik on võtnud kavasse olla akttiivsem liberaalsete põhiväärtuste kaitsmise ja edasiarendamisel.

# data[].attributes.body
* Hariduslikud võimalused pisipõnnidele
* Riigigümnaasiumite käivitamine igas maakonnas
* Õpetajate palgatõstmine
* Arendada õpetajakutset ja selle atraktiivsust.
* Koolikiusamise vähendamine (MTÜ Kiusamisvaba Kool)
*  Rahvusvaheliselt konkurentsivõimelise hariduse tagamine

# data[].attributes.body
1. vähendada kasvuhoonegaaside heidet
2. suurendada taastuvenergia osakaalu 27%-ni
3.   soojusmajanduses   taastuvate  allikate osakaal on suurenenud poole võrra

# data[].attributes.body
võimaldab vähendada energiakadusid energiaülekandel, optimeerida energiatootmist, arendada hajusat tootmist ning võrku ühendada suuremat taastuvenergia hulka.

# data[].attributes.body
on tekitanud konkurentsi elektritootjatele ja elektrimüüjatele ning pakub tarbijale valikut elektri ostmisel.

# data[].attributes.body
do you know the way

# data[].attributes.body
Eesti on viimase 10 aasta jooksul investeerinud 600 miljonit eurot selleks, et reostamist vähendada ning tulemusi on ka näha. Kasvanud on hallhüljeste ja merikotkaste arvukus ning kalamehed kinnitavad, et kala on jälle rohkem.

# data[].attributes.body
tudengitele suunatud konkurs, mis innustab tudengeid välja pakkuma lahendusi, mis aitavad ülikoolides ressursse säästa, sh energiaressursse.

# data[].attributes.body
2000 inimekvivalendi töömahuga reoveepuhastusjaamade osakaal Eestis tõusis 66%'ilt (2012) 86%'le (2015) ning loodetakse tõsta see 100%'le aastaks 2019.

# data[].attributes.body
Jäätmemajanduses on tehtud suuri edusamme. Prügi sorteeritakse palju aktiivsemalt ning suletakse keskkonnanõuetele mittevastavaid prügilaid. Suureks eesmärgiks on põlevkivijäätmete hulga vähendamine.

Vastavalt jäätmeseadusele peab aastaks 2020 ringlusse võetud olmejäätmete osakaal olema vähemalt 50% olmejäätmete kogumassist.*
Eestis eksisteerib ka efektiivne pandipakendisüsteem, mille kaudu inimesed saavad oma taarat tagastada ja soovi korral annetada  heategevusfondi, mis toetab vähemkindlustatud laste kultuurielamusi.

# data[].attributes.body
esindab taastuvenergia tootjaid diskussioonides valitsusasutustega, tutvustab taastuvenergia lahendusi ja võimalusi avalikkusele

# data[].attributes.body
1.)  loodud võrdõigusvoliniku institutsioon, et aidata inimestel kaitsta oma õigusi ja hoida ära mis tahes diskrimineerimist.
2.) viiakse ellu tegevusi elanike teadlikkuse suurendamiseks stereotüüpidest ja nende negatiivsest mõjust ning soodustamaks hoolduskohustuste ja tasustamata kodutööde võrdsemat jaotamist naiste ja meeste vahel.
3.)  toetatakse naiste tööhõives osalemise võimalusi ning vähendatakse soostereotüüpe laiemalt ühiskonnas ja hariduses.
4.)  Palgalõhe vähendamiseks tuleb tegeleda naiste ja meeste võrdsuse edendamisega tööturul.  Tegevused on suunatud nii laiemale avalikkusele kui ka konkreetsetele sihtrühmadele ja institutsioonidele,  teadlikkuse suurendamine

# data[].attributes.body
eat green

# data[].attributes.body
*toidu tootmise jätkusuutlikumaks muutmisel on Eesti proovikiviks tasakaalu leidmine toidutootmise ning mulla, vee ja elurikkuse säilimise vahel

*riigil on probleem toidukaduga

*riik on tellinud uuringuid hindamaks toidukadude ulatust erinevates sektorites – kodumajapidamistes, jae- ja hulgikaubanduses, toiduainetööstuses ning põllumajandussektoris

# data[].attributes.body
Eesti liitus Ookeani ühisalgatusega 2013. aasta sügisel.

# data[].attributes.body
Nälja kaotamiseks ja toidukadude vähendamiseks teevad koostööd Euroopa abifond ning Eesti Toidupank.

# data[].attributes.body
Eesti osaleb Euroopa koolipiima programmis.

# data[].attributes.body
Riiklikus arengukavas on plaan
2016-2030 toetada parimat võimalikku tehnoloogia arendamist, mis piiraks põlevkivitööstuse saastamist, tekkivate jäätmete hulka ning suurendaks nende jäätmete taaskasutust.

# data[].attributes.body
eesmärgiks on võetud põlevkivi kaevandamise ja kasutamise efektiivsuse suurendamine ja negatiivse keskkonnamõju vähendamine...?

# data[].attributes.body
* tootmistehnoloogia edendamine
*  keskkonna säästev kasutamine
*  konkurentsivõimelise põllumajanduse edendamine

# data[].attributes.headline
Viimasel ajal on hakatud tegelema ka toidukadude temaatikaga. Koos käib erinevaidministeeriume ja asutusi hõlmav toidukadude ümarlaud, kus otsitakse lahendusi toidukadudevältimiseks. 

# data[].attributes.subject
Viimasel ajal on hakatud tegelema ka toidukadude temaatikaga. Koos käib erinevaidministeeriume ja asutusi hõlmav toidukadude ümarlaud, kus otsitakse lahendusi toidukadudevältimiseks. 

# data[].attributes.body
Läänemere kaitseks ja hoidmiseks on Eesti astunud ühendusse HELCOM, mille liikmeteks on ka Taani, Läti, Leedu, Soome, Rootsi, Saksamaa, Euroopa Liit ja Poola.

# data[].attributes.body
Tööhõive on on kasvanud 20% (2005) 70%-le (2017)

# data[].attributes.body
Vabatahtlikke rannikureostuse koristamiseks ja lindude abistamiseks koordineeris organisatsioon Eestis programmi „Meri Puhtaks“ ja  „Päästerõngas“.

# data[].attributes.body
Eesti üldine olukord

Eesti tervishoiukorraldust võib pidada efektiivseks. Juurdepääs tervishoiuteenustele on enamikul elanikkonnast (90%). Valitsuse prioriteediks on rahva tervise parandamine, tõsta tervena elatud eluiga sünnimomendil, vähendada surmaga lõppenud õnnetusjuhtumeid, mürgistusi ja traumasid.

# data[].attributes.headline
Eesmärgid :Suurimateks ülesanneteks on eeldatava ja tervena elatud eluea kasvu taastamine, tervishoiusüsteemi rahastamise jätkusuutlikkuse tagamine, HIV uute juhtude arvu vähendamine ning vigastuste ja vigastussuremuse vähendamine. Samuti on oluline haiguste ennetamiseks edendada tervisekäitumist, sh vähendada sõltuvusainete kasutamist.

# data[].attributes.subject
Eesmärgid :Suurimateks ülesanneteks on eeldatava ja tervena elatud eluea kasvu taastamine, tervishoiusüsteemi rahastamise jätkusuutlikkuse tagamine, HIV uute juhtude arvu vähendamine ning vigastuste ja vigastussuremuse vähendamine. Samuti on oluline haiguste ennetamiseks edendada tervisekäitumist, sh vähendada sõltuvusainete kasutamist.

# data[].attributes.body
Rahavastiku tervise arengukavas 2009–2020 - parandada rahvastiku tervisenäitajaid, arendada tervishoiusüsteemi kvaliteeti ning tagada ravikindlustuse vahendite optimaalne kasutamine

Kvaliteetsemate tervishoiuteenuste kättesaadavus - maakonnahaiglate võrgustamine (koostööks) piirkondlike haiglatega

E-tervise strateegia - toetab tervishoiuteenuste osutamise efektiivsust ja kulude kokkuhoidu.  Lõppeesmärk on praegusest tõhusamalt kasutada tervishoiu-, tööturuja sotsiaalhoolekandesüsteemide ressurssi ning suurendada teenusekasutajate rahulolu.

Eesti tervisesüsteemi teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni strateegia 2015–2020

Toitumise ja liikumise roheline raamat

Tubaka- ja alkoholipoliitika -  eesmärgiks vähendada sellest tingitud tervisekahjusid

HIV ja AIDSi vastaste meetmete planeerimine -  eesmärk on saavutada püsiv langustendents HIV-nakkuse levikus

Terve Eesti Sihtasutus -  eesmärk on aidata kujundada tervist toetavamat käitumist Eestis ja vähendada ärahoitavaid surmi (terviseteadlikud vestlused ning dialoogid)

# data[].attributes.body
Eestis on hakatud ellu viima nn rohelist maksureformi, eesmärgiks keskkonnamaksude ja tarbimismaksude osakaalu suurendamine ja tulu- ja tööjõumaksude vähendamine.
Riik otsib võimalusi keskkonnasõbralike riigihangete tõhusamaks rakendamiseks, et edendada jäätmemajandust,  rakendatakse meetmeid jäätmekavaga.

# data[].attributes.body
Toimuvad teavituskampaaniad, festivalid, messid ning loodusõhtud. Põhikooli ja gümnaasiumi õppekavades on keskkond ja jätkusuutlikkus ka teemana kajastatud. Samuti korraldatakse ettevõtetele koolitusi, mille kaudu suurendada keskkonnasõbralike tehnoloogiate võimalikku kasutust.

# data[].attributes.body
Vabaühendustest tegeleb Eesti Naisuurimus- ja Teabekeskus (ENUT) inimõiguste ja soolise võrdõiguslikkuse alase teabe levitamisega, inimõiguste alaste teadmiste parandamisega ning meeste ja naiste koostöö ärgitamisega kõigis eluvaldkondades. NAd on teinud aastal 2011 Eesti säästva arengu strateegia analüüsi soolise võrdõiguslikkuse edendamise aspektist ning läbi viinud erinevaid projekte  tööelus ning hariduses.

# data[].attributes.body
Jõgede, järvede ja rannikuvee ning mere seisundi parandamiseks ning üleujutuste vältimiseks on koostatud vesikondade veemajanduskavad, veemajanduskavade meetmeprogrammid ning üleujutusriski maandamiskava.

# data[].attributes.body
Eestis on alustatud kalapüügiandmete elektroonset kogumist, mis võimaldab kalakvooti operatiivselt jälgida

# data[].attributes.body
Mereala paremaks kontrollimiseks ja reostustõrjevõimekuse suurendamiseks on kavas soetada uued multifunktsionaalsed veesõidukid.

# data[].attributes.body
Esialgsetel andmetel tootsid tööstusettevõtted 2017. aastal 8% rohkem toodangut kui aasta varem

# data[].attributes.body
Jaekaubandusettevõtete müügitulu suurenes 2017. aasta detsembris 2016. aasta detsembriga võrreldes püsivhindades 1%

# data[].attributes.body
* Eestis on OECD riikide võrdluses  parimad võimalused hariduse omandamiseks.
*  Teise astme hariduses on Eesti õpilaste näitajad Euroopas ühed parimad ning arenevad pidevalt
*  . Eestis on haridus (k.a kõrgharidus) kättesaadav võrdselt nii naistele kui ka meestele.

# data[].attributes.body
2008. aasta prügikoristusaktsioonist välja arenenud koristusformaat, tulenevalt millest on 8. septembril 2018. aastal plaaneeritud ka ülemaailmne koristuspäev, milles osalevad inimesed 150 riigist.

# data[].attributes.headline
Keskmise palga aastakasvu kiirenemine jätkub

# data[].attributes.subject
Keskmise palga aastakasvu kiirenemine jätkub

# data[].attributes.body
Keskmine brutokuupalk oli 2017. aasta III kvartalis 1201 eurot, tõustes eelmise aasta III kvartaliga võrreldes 7,4%

# data[].attributes.body
Eesti valitsemissektori eelarve ülejääk oli 2016. aastal esialgsetel andmetel 0,3% ja võlatase 9,5% sisemajanduse koguproduktist.

# data[].attributes.body
http://www.terveilm.ee/leht/teabekeskuse-teemad/1-eesmark-kaotada-vaesus-kogu-maailmas/

# data[].attributes.body
Eesmärgiks vähendada absoluutse vaesuse määra 6,3%-ilt(2014) aastaks 2019 5,9%-ni.

# data[].attributes.body
Majanduslikud toimetulekuraskused ja vaesus ohustavad Eestis enim naisi, vanemaealisi, puudega inimesi ja töötuid.

# data[].attributes.body
Haridustaseme tõus
Rohkem kutsealase haridusega inimesi
Tööhõive suurendamine noorte, töötute, vanemaealiste jt. hulgas
Tuleb tagada efektiivsed ja õigesti suunatud sotsiaaltoetused

# data[].attributes.body
Sotsiaalkindlustus
- Sotsiaalsete riskide (surm, vanadus, töövõimetus, lapse sünd) korral tagatakse lisasissetulek.
Hoolekanne
-  mille eesmärk on inimestele erinevate vabaduste kindlustamine ning inimressursi arendamise kaudu majandusarenguks paremate võimaluste loomine.

# data[].attributes.body
Valitsus on oma tegevusprogrammis võtnud sihiks kohalike ressursside märkimisväärselt tootlikuma, säästlikuma ja efektiivsema kasutamise.

1.  Suletud on keskkonnanõuetele mittevastavaid prügilaid, arendatud on jäätmete liigiti kogumise ja taaskasutussüsteeme

2.  Suurenenud erinevaid keskkonnajuhtimissüsteeme rakendavate ettevõtete arv

3.  Roheline maksureform, mille eesmärk on keskkonnamaksude ja tarbimismaksude osakaalu suurendamine ja tulu- ja tööjõumaksude vähendamine

4. Ressursitõhusate lahenduste kasutamist ja keskkonnasõbralike tehnoloogiate juurutamist soodustab riik toetusmeetmetega

5.  Riik otsib võimalusi keskkonnasõbralike riigihangete tõhusamaks rakendamiseks

6. Jäätmemajanduse edendamiseks rakendatakse meetmeid jäätmekavaga (tootjavastutus- ja taaskasutusorganisatsioonid)