# data[].attributes.body
Vi här har det bra

# data[].attributes.body
att man inte bara kan slösa på elektroniken

# data[].attributes.body
Hur mycket vårt liv och avfall här i västvärlden påverkar andras liv på andra sidan av jorden.

# data[].attributes.body
Hur våra gamla saker faktiskt kan döda folk

# data[].attributes.body
Att man själv som konsument tänker på vad man gör med avfallet

# data[].attributes.body
Man själv kan påverka detta

# data[].attributes.body
Hur mycket avfall som bara kastas och glöms bort. Också hur hemska förhållanden folk behöver leva under pga detta

# data[].attributes.body
Att inte slänga elektroniska prylar i soptunnan

# data[].attributes.body
Elektroniskt avfall är ett problem jag tidigare inte förstått hur stort det faktiskt är. Det är först nu jag insett att elektroniskt avfall faktiskt är någonting man som både konsument och företagare måste ta ett ansvar för - både för att värna om vår natur men också för att rädda människors liv

# data[].attributes.body
Livet är orättvist

# data[].attributes.body
Livet är orättvist

# data[].attributes.body
Var våra elektroniska prylar skulle kunna hamna och vad man kan göra åt det

# data[].attributes.body
Att jag som konsument har huvudansvaret för vad jag konsumerar och i vilken utsträckning. Då allt vi konsumerar här på jorden sätter ett avtryck på vår miljö. Peace ✌️

# data[].attributes.body
Det är upp till varje konsument. Det räcker inte att endast någon försöker göra skillnad.

# data[].attributes.body
Jag har lärt mig hur läget egentligen ser ut och innan så visste jag knappt att dessa så kallde soptippar fanns. Framöver och i framtiden så måste jag tänka på på hur jag köper och slänger elektronik och ha tex soptippen i Ghana i åtanke.

# data[].attributes.body
Att ha med sig tanken om var våra prylar kan ta vägen

# data[].attributes.body
Jag visste inte mycket om det här innan så alltihopa var intressant o nyttigt

# data[].attributes.body
Foto: Kai Löffelbein

Varje år utser UNICEF Årets foto, UNICEF Photo of the Year. Priset går till den fotograf som på ett enastående sätt beskriver levnadsvillkoren för barn runt o

# data[].attributes.body
Vad vi konsumenter kan göra:

Använda saker tills de är helt ut använda. Det mesta går att laga så då kan man antingen lämna in eller göra det själv, då de oftast är små delar som måste repareras (så länge du inte kastat en sten på din dator skärm)

När du inte längre kan använda en produkt kan du istället för att slänga på skroten tex lämna in den till ett företag där de ansvarsfullt återvinner, du kan till och med få pengar för det.

Du kan försöka köpa begagnat istället för nytt, det försäkrar att de inte hamnar på tippen

Om man blir erbjuden att byta ut en gammal telefon mot en ny (som jag vet tex Telia gör med mitt abonnemang) eller blir frågad om den allra dyraste datorn på jobbet kan du säga nej

(No-copy-and-paste

# data[].attributes.body
Att rika länder scamar fattiga länder ricktigt mycket

# data[].attributes.body
2005 stiftade regeringen en förordning som ger producenten ansvar för de problem som elektroniskt avfall för med sig.

# data[].attributes.body
Jag fick reda på var min gammal iPhone 4 tog vägen

# data[].attributes.body
Det att det hamnar cirka 4500 – 7500 ton farligt avfall i hushållssoporna varje år i Sverige.

# data[].attributes.body
Elektroniska produkter är dyrare i afrikanska länder än i Sverige och andra rika länder. Så om det afrikanska länderna köper en tv som de tror fungerar men inte gör det så blir det scamade

# data[].attributes.body
De som jobbar vid soptipparna köper in trasig elektronik, som bränns för att utvinna värdefullt råmaterial och som sedan säljs vidare.

# data[].attributes.body
I Indien dumpas det varje år 143 000 ton av importerat skrot i någon illegal återvinningsverksamhet

# data[].attributes.body
I dagsläget tar fyra stora PC-producenter ansvar för mellan 8.8% och 12.4% av det globala avfallet från sitt eget varumärke. Däremot är siffrorna lägre för mobilproducenter där bara 2.3% tas om hand.

# data[].attributes.body
Länderna kan ta hand om sitt eget avfall

# data[].attributes.body
De som gör produkterna, som tex Apple, samsung osv har ett (enligt mig) producentansvar. För att förhindra att det elektroniska avfallet ska bli skadligt för människor, djur eller natur så måste de tillverka saker som håller (eftersom de väljer att inte tillverka saker som inte håller hur länge som helst då det innebär att man måste köpa nytt = mer pengar för dom), inte ha farliga ämnen som kan vara svåra att återvinna och inte släppa en ny modell en gång i halvåret (no-copy-and-paste)

# data[].attributes.body
Trots dessa direktiv och konventioner faller alltså 75 % av
elektroniksoporna utanför myndigheternas kontroll.

# data[].attributes.body
Japan är en av länderna som har kommit längst med återvinning av elektroniskt avfall. De återvinner mer än 2 miljoner ton av elektronik årligen.

# data[].attributes.body
slutar ca 99 %, 143 000 ton, av importerat och inhemskt skrot i någon illegal återvinningsverksamhet eller helt enkelt bara dumpas – varje å

# data[].attributes.body
Ett sätt att lösa problemet skulle vara att donera bort elektronik istället för att slänga bort det, t.ex till skolor mm.

# data[].attributes.body
Bara i EU produceras 8,7 miljoner ton elektroniska sopor varje år. Endast 25 % av detta avfall samlas in

# data[].attributes.body
Regeringen i Ghana borde egentligen förbjuda import av elektroniskt avfall, men eftersom människor kan tjäna pengar på skrothandeln finns det idag inget förbud mot detta.

# data[].attributes.body
Mobilproducenter tar bara hand om ca 2% av avfallet från deras varor

# data[].attributes.body
År 1995 hade Sverige ingen export av elektroniskt avfall registrerat, dock så hade Sverige över 3.1 k ton av elektroniskt avfall regestrerat år 2005. Massiv ökning i export av ikke fungerande elektroniskt avfall!!😦

# data[].attributes.body
I Kina kommer avfallet från mobiltelefoner att vara sju gånger större år 2020 än det var 2007

# data[].attributes.body
Använd saker tills de verkligen är helt uttjänta. Det allra mesta går att laga. Lämna in för reparation, eller fixa själv. Oftast är det små enkla saker som är lätta att laga, och internet kryllar av fantastiska steg för steg-guider i hur man gör.

# data[].attributes.body
Ghanas regering förbjuder inte import av avfallet eftersom att människorna kan tjärna pengar på det

# data[].attributes.body
Barn och vuxna sorterar med händerna fram metaller som de kan sälja, resten eldas upp

# data[].attributes.body
FN uppskattar att cirka 100 000 ton elektroniskt avfall varje år exporteras från Tyskland till Afrika varje år.

# data[].attributes.body
Bara i EU produceras 8,7 miljoner ton elektroniska sopor varje år. Endast 25 % av detta avfall samlas in, återanvänds och återvinns trots att dessa sopor innehåller en rad giftiga ämnen och kemikalier, och klassas som farligt avfall.

# data[].attributes.body
Avfall i form av elektronik som fraktas till fattiga länder

# data[].attributes.body
Vad Sverige gör åt det, regeringen då

# data[].attributes.body
Hur man kan motverka och hitta lösningar på detta

# data[].attributes.body
Anledningen till varför avfallet skickas till t.ex Ghana

# data[].attributes.body
Är detta något man aktivt arbetar mot eller något som bara finns?

# data[].attributes.body
Vad det får för konsekvenser

# data[].attributes.body
Om man istället på något sätt kan använda och återvinna avfallet på ett sätt som gynnat folk i tex fattiga länder

# data[].attributes.body
Mer ingående på konsekvenserna på miljön

# data[].attributes.body
Vad som händer med de utvunna metallerna sen

# data[].attributes.body
Hur folket i Ghana ser på situationen

# data[].attributes.body
Olika perspektiv på problemet

# data[].attributes.body
Hur miljön påverkas , och den naturliga ekosystemet

# data[].attributes.body
Vad gör vi för att förhindra detta

# data[].attributes.body
Hur det kommer se ut i framtiden och vad man ska göra för att förhindra detta

# data[].attributes.body
Varför det skickas just till fattiga länder

# data[].attributes.body
Hur det ser ut i dagsläget

# data[].attributes.body
Vad man kan göra för att förhindra det

# data[].attributes.body
Hur man kan förhindra att allt hamnar på samma ställe som i Ghana

# data[].attributes.body
Avfall i form av elektronik som fraktas ifrån rika länder till fattiga . Och det påverkar miljön negativt

# data[].attributes.body
Om det är olagligt att skicka elektroniskt avfall till fattigare länder, varför stoppasr man inte de företag som skickar det avafallet. Försöker man göra något åt det just nu?

# data[].attributes.body
Elektroniskt avfall som skickas från de rika länderna och fraktas till fattiga länder där de blir som en soptipp

# data[].attributes.body
Avfall från elektronik, t.ex metaller

# data[].attributes.body
Hur man jobbar för att förhindra såna här ”soptippar” som i Ghana och hur framtiden ser ut

# data[].attributes.body
Avfall av elektronik som skickas från de rikare länderna till de fattiga

# data[].attributes.body
Avfall av elektronik

# data[].attributes.body
Avfall från elektronik

# data[].attributes.body
Avfall som innehåller elektronik

# data[].attributes.body
Avfall i form av elektronik som skickas från världens rikare länder till de fattigare, där allt samlas på stora soptippar som både skadar människor, djur och natur

# data[].attributes.body
Elektroniskt avfall som skickad till fattiga länder

# data[].attributes.body
Det är avfall från elektronik som sedan tex hamnar i fattiga länder

# data[].attributes.body
Avfall av teknik

# data[].attributes.body
Elektroniks som skickas från de rika länderna till de fattiga länderna där de släpps ut i naturen.

# data[].attributes.body
Det är elektroniska produkter som skickas från rika till fattiga länder

# data[].attributes.body
Avfall som vi i västvärlden inte längre använder. Och som sedan inte blir återvunna utan som skickas iväg till fattigare länder.

# data[].attributes.body
Avfall av elektronik som kan innehålla glas, plast, metaller osv. Avfallet fraktas oftast illegalt ifrån de rika länderna t.ex Europa till de fattigare länderna i tex Afrika. Om inte avfallet tas hand om på rätt sätt så kan det vara mycket farligt för naturen och miljön.

# data[].attributes.body
Batterier

# data[].attributes.body
Dator delar

# data[].attributes.body
Avfall av elektronik

# data[].attributes.body
Minneskort

# data[].attributes.body
Avfall av elektroniska prylar

# data[].attributes.body
Elektroniskt avfall (tex mobil, dammsugare) som sorteras på olika sätt

# data[].attributes.body
Tv

# data[].attributes.body
Avfall av elektronik

# data[].attributes.body
Avfall med elektroniska komponenter. T.ex. Batterier

# data[].attributes.body
Mobil

# data[].attributes.body
Hantering av avfallet av batterier, mobil mm.

# data[].attributes.body
Batterier,mobil,tv

# data[].attributes.body
El avfall

# data[].attributes.body
Avfall av elektronik, t.ex batterier

# data[].attributes.body
Elektronik som inte längre används, t.ex gamla batterier elr gamla mobiler

# data[].attributes.body
Avfall i form av elektronik t.ex mobiltelefonen

# data[].attributes.body
Avfall av tex elektronik som tex mobilen osv

# data[].attributes.body
Avfall av elektronik