# data[].attributes.body
Region Midtjylland har et tilbud om telemedicin til hjertepatienter, som skal hjælpe dem med at mestre hverdagen med en kronisk sygdom, ved at borgeren bliver uddannet i at måle blodtryk, og vægt. Ud fra det bliver det vurderet af en læge, om der skal ændres i medicinen eller om borgeren skal genindlægges. Borgeren opnår meningsfuldheden igennem begribelighed og håndterbarhed, da det skaber en bedre forståelse af egen sygdom.

# data[].attributes.body
Willys familie oplever Willy som sær og doven
Willy har hævet fødder og ankler
Willy har funktions dyspnø
Willy oplever øget tørstfølelse
Willy har uforklaret vægttab - BMI 21

# data[].attributes.body
Indsatsområde/Sygeplejefagligt problemområde:
Bevægeapparatet med fokus på træning af mobilitet og vejrtrækning og kredsløb med fokus på stabilisering af vejrtrækning.

Borgeren bliver let forpustet ved daglig aktivitet og har derved risiko for at blive immobiliseret og intellektuel reduceret samt inkontinent.  Retningsgivende formål: At fremme recovery processen og derved forebygge immobilitet.

Mål:
Willy går en lille tur dagligt, evt. Ned til rosenbedet på hjørnet af lejlighedskomplekset, hvor der også står en bænk, så Willy kan nyde det sociale samvær med naboerne. Dette skal ske dagligt, over de næste 2 uger, hvor længden af gåturen revurderes.

Handling:
- Motivere til daglig gåtur, revurdere længden efter 2 uger.
- Snakke med Willy omkring andre alternativer ved tørstfølelse(isterninger)
- Lave væskeskema samt liste over væskeindtag - for at regulere væskeindtaget, og forebygge inkompensering.
- Daglig vægt.
- Kontakt til visitation ang. Evt. Yderlig genoptræning efter § 86 serviceloven.

Evaluering:

# data[].attributes.body
Willy går en lille tur dagligt, evt. Ned til rosenbedet på hjørnet af lejlighedskomplekset, hvor der også står en bænk, så Willy kan nyde det sociale samvær med naboerne. Dette skal ske dagligt, over de næste 2 uger, hvor længden af gåturen revurderes.

# data[].attributes.body
Immobilitet og gangbesvær opstår pga. hans dyspnø og derved bliver han inaktiv. Dette medfører intellektuel reduktion, og det ses ved, at Willy ikke længere kommer ud og er social med venner og familie. Samtidig med at familien fortæller, at han er blevet sær og doven. Iatrogenticiteten opstår ved indtagelse af medicin, i dette tilfælde furix og samtidig stort væskeindtag, der gør at han skal på toilettet ofte. Dette føres videre til falskinkontinens, som Willy er i stor risiko for at udvikle. Instabilitet og faldtendens kan opstå pga. inaktiviteten og den intellektuelle reduktion.

# data[].attributes.body
MED BORGEREN I CENTRUM.

# data[].attributes.headline
SAMMENHÆNGENDE PATIENTFORLØB OG TVÆRFAGLIGT SAMARBEJDE. 

# data[].attributes.subject
SAMMENHÆNGENDE PATIENTFORLØB OG TVÆRFAGLIGT SAMARBEJDE. 

# data[].attributes.body
Med kommunalreformen i 2007 fik kommunerne myndighedsansvaret for at yde vederlagsfri genoptræning til PT, der har et lægefagligt begrundet behov for genoptræning efter udskrivning fra sygehus – sundhedsloven blev lavet.

Ansvaret ligger hos kommunerne - primærsektoren, de har hovedansvaret for at sundhedsfremme og sygdomsforebyggelse i DK.

Kommunerne har ansvaret for at skabe rammer og gode betingelser for vores sundhed er, at forebyggelse og sundhedsfremme bedst skabes, hvor vi bor og færdes.

Sundheden sikres gennem lovene.

Det er primært serviceloven og sundhedsloven der giver kommunerne det primære ansvar for folkesundhed – og et af de tilbud der gives er bla. Genoptræning og vedligeholdstræning.

Regionerne laver sundhedsaftaler – 5 stk., 1 pr region.

Fokus 2015-2018 er: forebyggelse, behandling og pleje, træning og rehabilitering, sundheds it og digitale arbejdsgange.

Det er sygehusets læge der afgør om genoptræningen efter udskrivningen er regionens (specialiseret) eller kommunens ansvar.

PT skal udskrives med en genoptræningsplan, genoptræningen er gratis for PT, uagtet hvor den skal finde sted.

Defination:

Genoptræning efter sundhedsloven og serviceloven defineres som en målrettet og tidsafgrænset samarbejdsproces mellem en patient/borger, eventuelt pårørende og personale.

Formålet med genoptræning er, at patienten/borgeren opnår samme grad af funktionsevne som tidligere eller bedst mulig funktionsevne; bevægelses- og aktivitetsmæssigt, kognitivt, emotionelt og socialt.

4 former for tilbud.

Genoptræning efter sundhedslovens §140

Vederlagsfri fysioterapi efter sundhedsloven §140a

Hjælp, omsorg, støtte, træning efter servicelovens §85 - Søges

Genoptræning og vedligeholdsestræning efter serviceloven §86 - Søges

# data[].attributes.body
PES - Sygeplejediagnose

En sygeplejediagnose består af PES (Problem/potientel problem, Eteologi(årsag) og Symptomer.

P (PROBLEM): Willy har dyspnø.

E (ÆTIOLOGI/ÅRSAG): AMI

S (SYMPTOMER): inaktivitet, hævede fødder, tørstig.

# data[].attributes.body
Vi bruger ISBAR i tværfagligt samarbejde, for at opnå en vis systematik og for at minimere fejlkommunikation.

# data[].attributes.body
Den ældre medicinske patient karakteriseres ved følgende:

Høj alder

Svær sygdom (Willy oplever angina pectoris (hjertekramper og har for nyligt haft et hjerteinfarkt (Blodprop i hjertet))

Forringet ernæringstilstand (Willy spiser ofte kartofler og sovs og færdigretter - minus grøntsager)

Nedsat funktionsevne fysisk og/eller kognitivt (Willy er inaktiv og er begyndende sær)

Begrænset egenomsorgskapacitet (Taber sig, går i for stort tøj)

Multimedicinering (Willy får mange forskellige præparater)

Alene boende eller svagt socialt netværk (Willy er efter blodproppen i hjertet blevet meget inaktiv og bowler ikke med sine venner mere, han har en kone, som bor sammen med ham, men hans børn ser han ikke så tit)

Behov for kommunale støtteforanstaltninger eller sygehusindlæggelse (Willy er lige kommet hjem fra sygehuset og har i den grad behov for, at få noget hjælp til at få hverdagen op og køre, både i forhold til fysioterapi, medicinhåndtering og mestring af egen tilværelse og egenomsorg)

# data[].attributes.headline
TEORI - EGENOMSORG OG EGENOMSSORGSSVIGT 

# data[].attributes.subject
TEORI - EGENOMSORG OG EGENOMSSORGSSVIGT 

# data[].attributes.body
Egenomsorg:
Det er Dorothea Orem der har en teori om egenomsorg. Ifølge hende betegnes egenomsorgen, som: "De målrettede aktiviteter, som et modent menneske tager initiativ til og udfører for at opretholde liv, sundhed og velvære". Altså det at drage omsorg for sig selv. Egenomsorgen er tillært igennem relationer, som vi har igennem opvæksten og den læres, påvirkes, øges og udvikles hele tiden igennem livet. Der er nogen mennesker, der ikke er i stand til at opretholde deres egenomsorg og derfor har de brug for hjælp til dette. Hvis man får hjælpen fra familien, venner eller andre nærtstående, kaldes det for naturlig omsorg, men skal man have sundhedsfagligt personale med indover, kaldes det for den professionelle omsorg.

Vi har som mennesker alle nogle egenomsorgsbehov, som kan deles ind i tre typer:

Universelle egenomsorgsbehov

Udviklingsmæssige egenomsorgsbehov

Sundhedsafvigende egenomsorgsbehov

I teorien om egenomsorg møder vi begreberne egenomsorgskrav (krav) og egenomsorgskapacitet (ressourcer). Når ressourcerne er tilstrækkelige til at kunne leve op til kravene, kan mennesket selv varetage sin egenomsorg. Altså egenomsorgsbehov er de universelle, udviklingsmæssige og sundhedsafvigende behov og egenomsorgskrav er de handlinger eller aktiviteter, den enkelte skal udføre for at egenomsorgsbehovene kan opfyldes. Egenomsorgskapaciteten er de muligheder og begrænsninger den enkelte har for at kunne udøve egenomsorg.

Når kravene og ressourcerne ikke stemmer over ens, taler orem om egenomsorgssvigt. Her er vores opgave som SSA, at vurdere hvad egenomsorgssvigten består i. Vi skal finde ud af, hvad borgeren kan og hvad vi skal gå ind og hjælpe til med. Der skal tilføres nogle ressourcer til de krav, som borgeren ikke selv kan imødekomme, for at få opfyldt alle egenomsorgsbehovene. Disse ressourcer kan inddeles i 3 sygeplejesystemer: Fuldt kompenserende, delviskompenserende eller støttende og undervisende.

# data[].attributes.body
Motivation:
Kennon Sheldon arbejder med motivation ud fra den positiv psykologi, som beskæftiger sig med sundhed, trivsel og udvikling. Han har arbejdet ud fra fire typer af motivation:

Indre lystmotivation
Ønsket om at udføre en aktivitet fordi det er sjovt, rart, dejligt, spændende eller tilfredsstillende osv. Lige nu og her.

Identificeret motivation
Ønsket om at gennemføre noget, som måske ikke giver samme positive oplevelser som ved indre lystmotivation, men som giver en tilfredsstillelse af langsigtet mål og har betydning for egen værdier.

Overtaget motivation
Følelsen af at burde gøre noget – tilskyndelse til en aktivitet for at undgå skyld eller skam.

Ydre motivation
Ønsket om at opnå belønning eller undgå straf.

# data[].attributes.body
NuZo - Nærmeste udviklingszone, et pædagogisk redskab til brug ved analyse og planlægning af aktiviteter. Der skelnes mellem den udviklingszone borgeren er i nu, altså det borgeren kan alene, nu og her, og den nærmeste udviklingszone hvor borgeren er lige ved at kunne det her(aktivitet), med støtte fra personalet, det er her udfordringerne skal ligge hvis/når borgeren skal lære noget nyt og der samtidig skal fastholdes motivation til at komme endnu længere. Udfordringerne for borgeren må altså ikke være for store eller for små, eller for få/mange, og dette må medtænkes i aktivitetsanalysen. I den rehabiliterende fase må vi altså være realistiske med vores delmål, og at det er borgerens egne mål, så han selv ved hvad der arbejdes hen imod – dette kan også øge hans indre motivation.

# data[].attributes.body
Aktiv lytning
Ifølge Hilda og Tom Eide er det en forudsætning for at skabe tillid mellem borgeren og sundhedspersonale på den måde kan vi bedre forstå, hvad borgerens problem og hvilke behov borgeren har, så kan vi på den bedste mulige måde støtte og pleje af borgeren. Aktiv lytning er en metode, som er med til at hjælpe borgeren med at udbyde og præcisere sine tanker, følelser eller behov. Det handler ikke kun om at lytte til borgeren, men det handler om kunne lytte, observere borgerens kropssprog og signaler. Aktiv lytning sker både igennem verbal og non-verbal kommunikation.

Verbal:

Opmuntringer

Spørgsmål

Parafrasering (oversætte eller omskrive)

Nøgleord

Spejling af følelser

Non-verbal:

Berøring

Mimik

Kropssprog

Øjenkontakt

Tavshed

Mestring:
Er vores måde at håndtere alle de krav, men oplever i en stressende situation – med de ressourcer, som vi oplever at have. Den amerikanske psykolog Richard Lazarus taler om henholdsvis problemfokuseret og følelsesfokuseret mestring. Vi bruger problemfokuseret mestring, når vi oplever, at vi har resurserne til det, eller når vi kan opnå støtte nok til at ændre på belastningen. Vi bruger følelsesfokuseret mestring, når vi ikke kan ændre belastningen (fx ved dødsfald) eller når vi ikke oplever, at vi har resurserne til at ændre den.

Anerkendende kommunikation:
Anerkendelse er at se den anden og lytte til, hvad de har at sige og vise empati. Man behøver ikke at være enig med det personen siger eller deres holdninger for at være anerkendende. Det handler om at tro på, at alle handler på en måde, der giver mening for dem.

Relation:
Relationen har betydning for, hvordan kommunikationens indhold skal forstås. I al kommunikation har relationen og indholdet betydning og er gensidigt bestemmende for hinanden. Jo klarere relationen er defineret, jo mindre risiko er der for misforståelser (Jo bedre man kender hinanden, jo bedre forstår man hinanden)

# data[].attributes.body
TOBS er et observationssystem der skal sikre, at målinger af værdier foregår på en systematisk måde.

TOBS indeholder klare retningslinjer for, hvordan vi som plejepersonale, i primær sektor, skal reagere på afvigelser, når borgeren viser tegn på svækkelse eller akut sygdom.
TOBS udføres ved mistanke om ændringer i borgerens tilstand.

TOBS bygger på en samlet vurdering ud fra værdierne, der videregives til praktiserende læge/vagtlæge der ud fra disse værdier tager videre stilling til handlingerne, hvis værdierne er således at retningslinjerne fortælle os at der skal tages kontakt til lægen.

Ved systematisk at måle de vitale værdier på indlagte patienter, kan man tidligt opspore alvorlige ændringer i borgerens tilstand, og de relevante behandlinger kan hurtigere igangsættes. Målingerne tælles sammen og der gives en samlet score -> denne score kan udløse en hyppigere observation af borgeren eller om der skal tilkaldes læge.

Systoliske BT – PULS:

Muskelcellerne i hjertet danner de elektriske impulser. Sinusknuden er "stortrommen" og danner de stærkeste impulser, det er disse impulser der sætter impulserne i gang. Det er også disse områder der bestemmer antallet af hjerteslag pr minut, normalt vil der være ca. 70 impulser pr minut -> ved behov for at der bliver sendt mere blod rundt øges antallet af impulser pr minut.

Hjertekamrenes kontraktion (ventrikelsystolen) starter i apex cordis, således at muskulaturen trækker sig sammen nedefra og opad -> blodet presses ud i arterierne.
Højre hjertekammer -> lungearterien.
Venstre hjertekammer -> aorta.

Hjertets arbejde veksler mellem perioder med sammentrækninger(systole) og perioder med afslapninger(diastoler).

Når blodet passerer karrene, skabes der et tryk på karrernes væg.

Trykket skabes af:

Den kraft, som venstre hjertehalvdel pumper blodet ud med.

Elasticiteten i karrenes væg, skyldes den glatte muskulatur.

Mængden af blod.

Modstanden fra karrets væg, fx ved aterosklerose.

Kontraktionen af venstre hjertekammer bestemmer pulsslagene i arterierne -> antallet af impulser lig med antallet af pulsslag. Når venstre hjertekammer trækker sig sammen, pumpes der en bølge af blod ud i arterierne. Arteriens væg er meget elastisk, karret udvider sig når bølgen kommer og trækker sig sammen bag bølgen til den normale diameter. Det er den pulserende effekt, der udgør pulsen.

Når hjertets minutvolumen øges vil blodtrykket stige, og hvis minutvolumen sænkes vil blodtrykket falde. Åreforkalkninger mindsker karrenes diameter og fleksibilitet, og blodtrykket vil derfor stige. Der skal mere kraft til for at få blodet rundt i kroppen.

Ved overhydrering stiger blodtrykket, ved dehydrering falder blodtrykket, pga den lave mængde af væske i karrene.

RF:

Inspiration og eksspiration tælles som en respiration – respirationsfrekvens tælles over 1 minut.

Respirationsarbejde:
Hvordan trækker PT/borger vejret? Er der indtrækninger? Lyde? Hoste? Etc.

SAT:
Angiver hæmoglobinets saturation med ilt i blodet. Angives i procent.

De røde blodlegemer - Erytrocytterne udgør mere end 40% af blodet. I en milliliter blod er der 5 mia. Blodlegemer. Deres opgave er at:

Transporterer oxygen fra alveolerne ud til cellerne - hæmoglobin.

Transporterer co2 væk fra cellerne.

Opretholder syre/base balancen.

Dannes i den røde knoglemarv.

Bevidsthedsniveau:
Vågen/Habituel - Reagerer på tiltale – reagerer på smerte – ukontaktbar.

-> Hvordan er PT/borger. Som normalt? Reageres der kun på tiltale eller smerter? Er PT/borger helt ukontakt bar?

TEMPERATUR:
Er borgeren febril, afebril?

# data[].attributes.attachment_link.description
Hjertet er det centrale organ i kredsløbssystemet. Det er en muskel, som løbende pumper blod ud til resten af kroppen. Kranspulsårerne, eller koronararterierne, er hjertets pulsårer, som forsyner hjertet med den ilt og næring, som det behøver for at fungere. Røde og hvide blodlegemer og andre elementer cirkulerer i kredsløbet.

# data[].attributes.body
Somatik – hjertets kredsløb

Det lille kredsløb, blodet fra vene cava inferior, og superior føres ind i hjertets højre atrium. Når hjertet kontraherer bliver blod fra højre atrium trykket ned forbi trikuspidalklappen og ned i højre ventrikel, og videre via arterie pulmonalis, forbi pulmonalklappen til pulmo, hvor det sker en diffusion af co2 og 02. Herfra bliver det iltede blod ført via vene pulmonalis tilbage til hjertets venstre atrium.

Det store kredsløb, fra venstre atrium, forbi mitralklappen og ned i venstre ventrikel, videre via aorta forbi aortaklappen. Først på aorta udspringer koronararteterierne, det er her man kan få AMI. Aorta forsyner hele kroppen med iltet blod.

AMI
AMI står for akut myokardieinfarkt. Det er, når der er vævsdød i hjertemusklen pga. En blodprop i koronararterien. I kronararteriens væg kan der dannes kolesterol, bindevæv og calcium og på den måde dannes der en forsnævring af karret. Hvis der sker en skade på karrets væg, der hvor der er en forsnævring, sættes blodets koagulation i gang, hvorved der dannes en klump af blodplader, fibrin og røde blodlegemer. Det er dog først, hvis koagel bliver så stort, at det blokere arterien, at der opstår en blodprop. Denne blodprop blokerer for at oxygen og nærringstoffer kan komme videre i arterien. Dette medfører at cellerne, som arterien skal forsyne, dør i løbet af 4-12 timer.