# data[].attributes.body
Den kolde krig var en konflikt mellem totalitær kommunisme og liberalt demokrati. Det var derfor en krig, som gik ud på at finde det rette samfundssystem. USA havde atombomben til at signalere, at de var den største magt. Sovjet deltog i striden, og Danmark havnede i midten. USA gjorde brug af Marshall planen for, at Danmark ikke skulle opruste sig mod øst. USA ønskede nemlig at have Danmark på sin side. Marshall planen var et amerikansk hjælpeprogram, som skulle skabe velfærd, og de europæiske lande skulle derved undgå at havne i en økonomisk krise, som kunne føre til kommunisme. Marshall planen blev gennemført, og Danmark fik ny moderne teknologi og maskiner. Det markerede Danmarks tilknytning til den vestlige blok. Marshall planen illustrerer USAs magt til at blive den vestlige bloks beskytter.

# data[].attributes.attachment_link.title
Historien om Danmark: Velfærd og kold krig | TV | DR

# data[].attributes.attachment_link.description
Lars Mikkelsen fortæller om anden halvdel af 1900 -tallet. Danmark er midt i 2. verdenskrig og danskerne er begyndt at gøre modstand mod den tyske værnemagt. Men krigen skaber ikke den fred, som alle håber på. For nu begynder en kold krig mellem øst og vest og trusler om atomraketter, død og ødelæggelse.

# data[].attributes.body
Efter 2 Verdenskrig var verden opdelt i to ideologiske modsætninger mellem Øst og Vest. USA blev det kapitalistiske Vestens ubestridte ledernation og mente at der skulle være fri adgang for alle stater til på lige vilkår at dyrke økonomiske og politiske forbindelser hvor som helst.  Ideologisk set var USA liberalistisk, der hviler på tanken om at individet bør være frit, og at samfundets fornemste opgave er at værne om individets frihed. Det enkelte menneske har naturlige rettigheder som fx retten til liv, frihed og ejendom, og staten bør ifølge liberalisterne beskytte disse rettigheder i stedet for at indskrænke dem. Statens opgave bestod i at beskytte individets frihed til udfoldelse og varetage enkelte basale samfundsfunktioner såsom retsvæsen, politi og militær. Det var derimod ikke statens opgave at sørge for individernes materielle velfærd.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Den Kolde Krig var den storpolitiske konflikt, der definerede perioden mellem Anden Verdenskrigs afslutning i 1945 frem til Berlinmurens fald i 1989 og opløsningen af Sovejtuniuonen to år efter. Konflikten stod mellem de to supermagter, USA og Sovjetunionen, sammen med deres allierede. Det blev kaldt en kold krig, fordi supermagterne aldrig kom i direkte væbnet konfrontation mod hinanden, men det kunne sagtens være sket. Under Den Kolde Krig opstod der en række kriser og konflikter, der kunne have udviklet sig til en altødelæggende atomkrig.

Fra 2010'erne er nogle begyndt at tale om en genoptagelse af Den Kolde Krig. Ruslands annektering af Krim-halvøen i 2014 og NATO's udstationering af tropper i de baltiske lande er blot et par eksempler på et stadigt stigende konfliktniveau mellem Rusland og NATO med USA i spidsen. Med krigen i Ukraine i 2022 har diskussionen om en ny kold krig nået nye højder.

Forklarende videoindslag om baggrunden for krigen i Ukraine. Produceret af Vox, marts 2022.

# data[].attributes.attachment_link.description
Mikhail Gorbatjov er død. Som Sovjetunionens leder forhandlede Gorbatjov og USA's daværende præsident omfattende nedrustningsaftaler, der der bidrog til Den Kolde Krigs ophør i 1989. Læs mere i artiklen om Gorbatjovs rolle i Den Kolde Krig.

# data[].attributes.body
Produktion af varer og tjenesteydelser er karakteriseret ved, at produktionsmidlerne, fx jord, råvarer og maskiner, og produkterne ejes af kapitalejeren som producerer for et marked i konkurrence med andre kapitalister.
En statslig markedsregulering (som fx kommunismen) står i modsætning til den grundlæggende liberale opfattelse af, at kapitalismen under de økonomiske kræfters frie spil til dels vil regulere sig selv og overvinde kriser, og at samfundet som helhed har interessefællesskab med kapitalejerne, eftersom kapitalismen er den bedste garant for økonomisk vækst og individuel frihed.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Senest opdateret
Se al aktivitet

Vil du skrive eller ændre artikler?
Log ind, eller registrer dig

Om lex.dk

Sitet er frit tilgængeligt for alle og er med mere end 1 million brugere og flere end 3 millioner læste artikler om måneden et af Danmarks største sites for forskningsformidling. Artiklerne er skrevet af forskere og eksperter på dansk.

På lex.dk finder du opslagsværkerne Den Store Danske og Trap Danmark og en række andre specialværker, der dækker bredt - fra Danmarks oldtid og Danmarkshistorien over Dansk Biografisk Leksikon og Gyldendals Teaterleksikon til Symbolleksikon og Historien om børnelitteratur.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kapitalisme er et samfundsøkonomisk system, der er baseret på privat ejendomsret og markedsøkonomi. Produktion af varer og tjenesteydelser er karakteriseret ved, at produktionsmidlerne, kapitalen, fx jord, råvarer og maskiner, og produkterne ejes af kapitalejeren, kapitalisten, som producerer for et marked i konkurrence med andre kapitalister. I produktionen indgår lønnet arbejdskraft; arbejdet er produktionens værdiskabende faktor.

# data[].attributes.body
Under Den Kolde Krig (1947-1991)  var det økonomiske system i USA og den øvrige vestlige verden baseret på liberal markedsøkonomi. Denne økonomiske struktur indebærer:

Fri prisdannelse, hvor priser fastsættes af udbud og efterspørgsel

Fri konkurrence, hvor virksomheder konkurrerer om at sælge de bedste, fleste eller største varer til forbrugerne til den laveste pris

Privat ejendomsret

# data[].attributes.attachment_link.title
Den kolde krig - Wikipedia, den frie encyklopædi

# data[].attributes.attachment_link.description
Den kolde krig er betegnelsen for de konflikter i international politik, der opstod mellem landene i NATO og Warszawapagten (særligt USA og Sovjetunionen) i perioden fra 2. verdenskrigs afslutning til Sovjetunionens opløsning i 1991.

# data[].attributes.body
Den kolde krig, var en konflikt mellem to ideologier, nemlig kommunismen og kapitalismen. I Sovjetunionen var man præget af en kommunistisk ideologi, og USA af den kapitalistiske.
USA frygtede at Sovjetunionen og kommunismens magt på verdensplan skulle vokse, og Europa havde stor økonomisk betydning for USA som marked og derfor oprettede de Marshall-planen som derved tjente USA's økonomiske interesser både på kort og langt sigt, da den ville genoprette Europas købekraft.

Gennem den kolde krig brugte USA mange penge på millitære udgifter, da de skulle oprustes ved en evt. krig med Sovjetunionen, og de skulle få Sovjetunionen til at frygte USA. I 1990'erne blev de millitære udgifter i USA reduceret, da den kolde krig var forbi og dermed havde de ikke en direkte fjende længere.

# data[].attributes.body
Konflikten mellem Sovjetunionen og USA under den kolde krig var i høj grad præget af ideologisk uenighed. I Sovjetunionen anså man kommunisme som den optimale samfundsmodel, men i USA mente man kapitalisme var den rigtige samfundsmodel. I USA gik man derfor ind for privat ejendomsret hvilket betød borgerne kunne eje værdier og produkter i modsætning til i Sovjetunionen hvor alt var ejet af staten. Den kapitalistisk model i USA betød også man havde markedsøkonomi, hvor man bl.a. gjorde brug af redskaberne udbud og efterspørgsel. Den amerikanske samfundsplan var meget præget af en liberalistisk tankegang, hvor individet er sin egen lykkes smed. Det er ens eget ansvar at skabe et godt liv for sig selv og tage ansvar for sit eget liv. Statens rolle er derfor meget lille i denne samfundsmodel i modsætning til den kommunistiske model i Sovjetunionen hvor staten spillede en stor rolle i borgernes liv.

KIlde: USA's udfordringer af Peter Brøndum og Annegrethe Rasmussen (LIx)

# data[].attributes.body
I Sovjetuniounen og de østeuropæiske lande mente magthaverne, at USA og de allierede i det kapitalistiske Vesten overvejede at angribe de socialistiske lande. Derfor måtte landende i Østen have et stærkt og synligt militært beredskab, der senere blev fremvist på nationale mærkedage. Magthaverne i DDR opfattede deres land som en stat, der lå i frontlinjen over for Vesten, og den østtyske "Nationale Folkearme" skulle stå sammen med de sovjetiske styrker i DDR om forsvaret af grænserne- Denne militærparade, der indledte "den nationale folkearme" ved DDRs 40-års jubilæum i 1989

(ved ikke om det giver mening)

# data[].attributes.attachment_link.title
Ideologier og praktisk politik under den kolde krig

# data[].attributes.attachment_link.description
Men den pragmatiske politik vandt til sidst: Præsident Reagan holdt i januar 1984 en TV-tale, hvor han rakte hånden ud til Sovjetunionen. I 1985 kom Mikhail Gorbatjov til magten i Sovjetunionen. Han ville redde det sovjetiske socialistiske system ved at bringe udgifterne til våbenkapløbet ned. Det forudsatte, at landet åbnede sig ideologisk mod Vesten.

# data[].attributes.body
Udenrigspolitik
Under den kolde krig førte USA en aktiv udenrigspolitik, for at forhindre at kommunismen spredte sig til de områder, der ikke var under Sovjetunionens indflydelse. Dette blev præsenteret i Truman-doktrinen fra 1947, hvori der bliver gjort udtryk for at USA vil gribe ind i konflikter overalt i verden, hvor de anså demokratiet for truet af kommunismen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Den Kolde Krig var den storpolitiske konflikt, der definerede perioden mellem Anden Verdenskrigs afslutning i 1945 frem til Berlinmurens fald i 1989 og opløsningen af Sovejtuniuonen to år efter. Konflikten stod mellem de to supermagter, USA og Sovjetunionen, sammen med deres allierede. Det blev kaldt en kold krig, fordi supermagterne aldrig kom i direkte væbnet konfrontation mod hinanden, men det kunne sagtens være sket. Under Den Kolde Krig opstod der en række kriser og konflikter, der kunne have udviklet sig til en altødelæggende atomkrig.

Fra 2010'erne er nogle begyndt at tale om en genoptagelse af Den Kolde Krig. Ruslands annektering af Krim-halvøen i 2014 og NATO's udstationering af tropper i de baltiske lande er blot et par eksempler på et stadigt stigende konfliktniveau mellem Rusland og NATO med USA i spidsen. Med krigen i Ukraine i 2022 har diskussionen om en ny kold krig nået nye højder.

Forklarende videoindslag om baggrunden for krigen i Ukraine. Produceret af Vox, marts 2022.

# data[].attributes.attachment_link.description
Mikhail Gorbatjov er død. Som Sovjetunionens leder forhandlede Gorbatjov og USA's daværende præsident omfattende nedrustningsaftaler, der der bidrog til Den Kolde Krigs ophør i 1989. Læs mere i artiklen om Gorbatjovs rolle i Den Kolde Krig.