# data[].attributes.attachment_link.title
תומס מלתוס1.JPG

# data[].attributes.attachment_link.title
למארק - פסל בפריז.JPG

# data[].attributes.attachment_link.title
אלפרד וולאס - פסל.JPG

# data[].attributes.headline
מטרות וראשי פרקים למטלה

# data[].attributes.subject
מטרות וראשי פרקים למטלה

# data[].attributes.body
כתבו בתמציתיות (שקף)
-הכרת פרטים ביוגרפיים רלוונטיים   לפעילות המדעית של האיש
-הבנת רקע התקופה והגיאוגרפיה
-הבנת התרומה להתפתחות של רעיון האבולוציה.
משך המטלה: 45 דקות - כולל הצגה תמציתית של שני משפטים על כל איש.

# data[].attributes.headline
צ'רלס לייל (יפעת ושירה)

# data[].attributes.subject
צ'רלס לייל (יפעת ושירה)

# data[].attributes.body
לייל נולד בקינורדי שבמחוז אנגוס, סקוטלנד והיה הבכור מבין עשרה ילדים. אביו, שנקרא גם כן צ'ארלס, היה עורך דין ובוטניקאי וחשף את בנו לראשונה ללימוד הטבע. לייל בילה את רוב ילדותו בבית המשפחה הנוסף בדרום אנגליה, שם התעוררה התעניינותו בעולם הטבע. לייל למד גאולוגיה תחת הנחייתו של הנטורליסט ויליאם בוקלנד. לאחר סיום לימודיו החל לעבוד בתחום המשפטי תוך כדי סיור באנגליה הכפרית, ובתוך כך התבונן בתופעות גאולוגיות רבות.
בין השנים 1830-1838 פורסם בשלושה חלקים ספרו הראשון והחשוב ביותר, עקרונות הגאולוגיה, שבו פרסם ממצאים התומכים בעקרון האחידותשהוצעה על ידי ג'יימס האטון.
הפירוש של לייל בעקרונות הגאולוגיה השפיע עמוקות על צ'ארלס דרווין. כך יצא שבתחום הגאולוגיה דרווין היה חסיד של לייל. במהלך מסעו ערך דרווין תצפיות והעלה תאוריות גאולוגיות, שחלקן אף תמכו בעקרון האחידות. בתום המסע של הביגל באוקטובר 1836 לייל הזמין את דרווין לארוחת ערב, ומאז נעשו חברים קרובים.

# data[].attributes.headline
כומר ממשפחה אמידה. למד  תחילה בבית ואחר כך בקולג. מתמטיקה כמקצוע ראשי. 

# data[].attributes.subject
כומר ממשפחה אמידה. למד  תחילה בבית ואחר כך בקולג. מתמטיקה כמקצוע ראשי. 

# data[].attributes.body
עסק בדמוגרפיה ,כלכלה ומזון.
לטענתו האוכלוסיה גדלה בקצב מעריכי וייצור המזון גדל בקצב חשבוני. על פי זאת חזה שיתרחש אסון עולמי בעקבות צמצום כמות המזון הזמינה לכל אדם, ומכאן שיתרחש דילול גדול באוכלוסיה. המתנגדים אליו טענו שתחזיותיו לא ריאליות בגלל אחוזי תמותה גבוהים ואחוזי ילודה לא מאוד גבוהים ברחבי העולם. (גודווין)
במהלך השנים תחזיותיו התבדו היות שהוא לא חזה את ההתפתחות הטכנולוגית שבעזרתה הגדיל המין האנושי את קצב ייצור המזון.

# data[].attributes.headline
השפעותיו על רעיון האבולוציה: 

# data[].attributes.subject
השפעותיו על רעיון האבולוציה: 

# data[].attributes.body
דארוין העיד על עצמו שהוא מיישם את הדוקטרינה של מלתוס.  מלתוס הגה את המושג " מלחמת הקיום" שלפיו בין שבטים יריבים מתרחשת תחרות על משאבים מוגדלים.
מכאן הסיק דארוין שהתחרות גורמת לשינויים לאורך הזמן- הפרטים היותר מותאמים לסביבה ישרדו ויתרבו . הלחץ שגורמת התחרות הוא הגורם לברירה הטבעית
ההבדל ביניהם הוא שלפי מלתוס הרעב והעוני הם תופעות טבעיות אך הבסיס שלהן הוא ערכי ובא מהאל ( כומר) - למשל מטרתם לגרום לאדם לא להיות עצל ולחפש פתרונות. על פי דארוין הכל טבעי- הסיבה לעוני ולרעב וגם התוצאה ללא קשר אמוני או ערכי.

# data[].attributes.headline
אלפרד וולאס (יפעת ושירה)

# data[].attributes.subject
אלפרד וולאס (יפעת ושירה)

# data[].attributes.body
ב-1858 היה אלפרד ראסל וולאס (Wallace) בן ה-35 בעיצומו של מסע מחקר ואיסוף דגימות של בעלי חיים וצמחים בארכיפלג המלאי – מלזיה ואינדונזיה של ימינו. במהלך עבודתו כתב מאמר קצר על כמה רעיונות שהיו לו בקשר להשתנות של מין אחד לאחר, בכותרת "על הנטייה של זנים להתרחק עוד ועוד מהטיפוס המקורי" (On the Tendency of Varieties to Depart Indefinitely From the Original Type). את המאמר צירף למכתב ששלח אל חוקר ותיק יותר באנגליה, שעמו כבר החליף מכתבים בעבר. שמו של החוקר היה צ'רלס דרווין, וכשהמכתב של וולאס הגיע אליו הוא כבר שקד שנים ארוכות על ספר מקיף בנוגע לאבולוציה והתפתחות מינים. דרווין, שהבין כי פרסום התיאוריה של וולאס יוריד לטמיון את עבודתו שלו, מיהר לחבר מאמר שמתמצת את עבודתו, והציג אותו עם המאמר של וולאס בכינוס מדעי בלונדון.

כך החלה אחת המהפכות המדעיות הגדולות ביותר: ההבנה שכל היצורים החיים נוצרו זה מזה בדרך של אבולוציה באמצעות ברירה טבעית. שנה לאחר מכן פרסם דרווין את ספרו הנודע, "מוצא המינים", שמילא תפקיד מכריע במהפכה הזו. כך, בעוד ששמו של דרווין הפך כמעט למילה נרדפת לתיאוריית האבולוציה, שמו של וולאס נשכח מההיסטוריה.

# data[].attributes.headline
למד מדעי הטבע בעיקר בוטניקה.

# data[].attributes.subject
למד מדעי הטבע בעיקר בוטניקה.

# data[].attributes.body
ז'אן היה ידוע כמפתח תורת ההתפתחות והיה מהראשונים שהשתמשו במושג "ביולוגיה".
בשנת 1778 פירסם את ספרו "פרחי צרפת"" שעזר לזהות מינים שונים המבוססים על מאפיינים מנוגדים וזכה בתואר "בוטניסט למלך".
הראשון שהשתמש במונח "חסרי חוליות" לתיאור בע"ח ללא עמוד שידרה.
עסק באיסוף מאובנים וחקר מינים.
טען כי הסתגלות התרחשה במינים כדי לסייע להם לשרוד טוב יותר בסביבה וששינויים פיזיים אלה הועברו לדור הבא, למרות שזה ידוע היום כלא נכון צ'ארלס דרווין השתמש ברעיונות אלה בעת יצירת התיאוריה שלו.

# data[].attributes.body
קארל לינואוס לינה נולד בדרום שוודיה בחוות אביו שבה היה גן בוטאני פרטי קטן, בו התוודע הילד אל הצמחים. תחילה למד רפואה  אך מהר מאד מצא את עצמו בעולם הבוטניקה.

היה הראשון שמיין את עולם החי לפי מין. היה מארגן משלחות לאיסוף דגימות, שיצאו לחלקים שונים של העולם, ופיקח על חקירת הצמחים ובעלי החיים שהביאו ממסעותיהן.

עבודתו הראשונה בנושא כללה 4,400 מיני חיות ו-7,700 מיני צמחים. החידוש והיחוד שבה, היה מתן שמות קצרים ומדויקים לכל מין, במסגרת דו-שמית של שם כללי ושם פרטי. ליניאוס היה בעל כישרון בלתי-מצוי להגדרות קצרות ומדויקות אלה, שהבחינו בין פרט אחד למשנהו. קודם לליניאוס, לא הייתה שיטת מיון מוסכמת, ובוטניקאים וזואולוגים שונים קראו בשמות שונים לאותו בעל-חיים או צמח. לעיתים היו שמות אלה ארוכים, ציוריים ובלתי-מדעיים בעליל. בזכותו בעיקר של ליניאוס נפוצה שיטת קריאת שם מדעי אחיד ובלתי משתנה לכל פריט.

השמות שבחר ליניאוס היו הגיוניים בעיניו ונבחרו משום שתמצתו את מהות המינים.

# data[].attributes.headline
תרומתו להתפתחות רעיון האבולוציה

# data[].attributes.subject
תרומתו להתפתחות רעיון האבולוציה

# data[].attributes.body
הטקסונומיה הלינאית מחלקת את עולם החי באופן היררכי על פי תכונות חיצוניות של האורגניזמים החיים. החלוקה מבוססת על שש דרגות: כל ממלכה מתחלקת למספר מערכות, בכל מערכה מספר מחלקות, שמחולקות לסדרה, סוג ועד להגעה למין.  (מתן השמות) על פי ליניאוס נעשית באמצעות המערכת הדו שמית. כל יצור מקבל שם בעל שתי מילים - הראשונה לתיאור הסוג (לדוגמה: "כלנית") והשנייה למין הספציפי ("מצויה"). אלו על פי רוב ה"שמות המדעיים" של המינים עד היום.

ליניאוס התייחס אך ורק לסימני היכר חיצוניים של האורגניזם, בעוד שכיום במיון יצורים חיים דגש רב ניתן לקריטריונים אחרים (קרבה גנטית וארגון האיברים הפנימיים). החלוקה ההיררכית של ליניאוס התבססה על תכונות משותפות. שנים רבות לאחר מכן, הוכח באמצעות השוואת דנ"א שמינים שקובצו על ידיו בגלל תכונות משותפות, אכן היו קרובים.

מיון בני אדם

היה הראשון שסיווג את בני האדם ככל חיה אחרת.

ליניאוס היה מייסד שיטת המיון המדעית המודרנית לעולם החי. בתוקף תחומי עניינו ועיסוקו עסק גם בסיווג המין האנושי. תחילה חילק ליניאוס את האנושות לארבעה גזעים לפי יבשות: אמריקנוס, אסיאטיקוס, אפריקנוס וארופיאנוס, ולאחר מכן הוסיף לחלוקה הגאוגרפית גם מאפיינים של צבע עור חלוקה זו לא הייתה היררכית בתחילה, כלומר לא ייחסה חשיבות יתרה לאחד ממיני האדם, אולם מאוחר יותר היא כן ייחסה תכונות אופי וכישורים לבני גזעים שונים, למשל רשלנות ואדישות אצל האפריקאים, נטייה לכעס אצל האמריקנים ואצילות וכושר המצאה לאירופאים. עם ייחוס תכונות אופי וכישורים אלו לגזעים הפכה חלוקה זו להיררכית.

# data[].attributes.body
דרווין היה חוקר טבע וגאולוג אנגלי, המכונה "אבי תורת האבולוציה".

דרווין נולד באנגליה, התחיל לימודי רפואה ופרש מהם לאחר שנתיים לאחר מכן יצא למסע המכונה מסע הבייגל..

שם חקר ותיעד ותיצפת על מגוון המינים והחל להתבונן היטב בהרמוניה הנהדרת שהשם יצר. דרווין צפה איך בעלי חיים וצמחים מותאמים באופן מושלם למבנה שלהם,

אך היו סביבות שבהם הוא ביקר והוא לא ראה הרמוניה בין הסביבה ליצורים וכל זאת הוא חשב שישוב לאנגליה

לקראת שובו התגבשה בו ההכרה שבמקום להיות כומר כפרי הוא מעדיף להקדיש את חייו לחקר הטבע ולהרחבת הידע האנושי באופן עצמאי, מבלי להיות כפוף לחסות כנסייתית או אוניברסיטאית.  עם תובנה זו ירד דרווין מסיפון הביגל

עם חזרתו לאנגליה השתלב דרווין באליטה האינטלקטואלית. הוא נבחר לכהן כחבר במועדונים מדעיים נכבדים, כגון "החברה המלכותית" בלונדון.

שם בילה בכפר קטן קנט עד מותו.

דרווין עצמו העיד על שלוש תצפיות שהאירו את עיניו בראייה רטרוספקטיבית.

פרושי דרווין – בזמן המסע שלח דרווין לידידו הטקסונום ג'ון גולד חקייניות ופרושים קרקעיים (ground finch) מאיי הארכיפלג השונים. גולד סיווג את החקייניות לשלושה מינים ביולוגים שונים, שכפי הנראה כל אחד מהם חי באי נפרד (אם כי דרווין בשעתו לא טרח לציין זאת ושלח את כל הציפורים בצרור אחד). כמו כן, גולד זיהה שלמינים שונים של הפרוש הקרקעי היו מקורים בצורות שונות, לפרושים היו מקורים שכל אחד מהם התאים לאכילת סוג מזון שונה, חרקים, קקטוסים או זרעים. נראה שכל מקור עבר הסתגלות ספציפית על מנת שיותאם בצורה הטובה ביותר למזון המצוי על כל אי.

מיני ריאות – הריאה היא בעל חיים ארגנטינאי, הדומה ליען אך קטן ממנו. דרווין אסף בדרום ארגנטינה ריאה שהייתה קטנה לעומת הריאה הצפונית. נוכחות ריאה מסוג מסוים הגבילה את הימצאות הריאה מהזן האחר. דרווין שם לב שקיימים קשרי משפחה בין מינים דומים על פני תפוצה גאוגרפית שונה.

מאובנים – דרומית לבואנוס איירס, בבאיה בלנקה, התגלו מאובנים של יונקים ענקיים שנכחדו זה מכבר. דרווין שם לב לכך שמאובנים אלו היו בתבנית המבנה האנטומי המוכר בחיות בנות זמנו, ואם כך, קיימים קשרי משפחה גם בין יצורים בתקופות שונות.

לאחר המסעות וקריאה של מאמרים של מדענים שונים גיבש דרווין את תורתו.

בספטמבר 1838 ניסח דרווין את עיקרי תורתו:

א.קיימת שונות בין מינים ובין פרטים בתוך אותו מין, בחיות מבויתות ובחיות בטבע.

ב.האורגניזמים נמצאים במלחמת קיום תמידית עם מינים אחרים, עם בני מינם ועם הסביבה.

ג.הישרדות הכשירים ביותר ("survival of the fittest") - האורגניזמים הכשירים ביותר שורדים, ומעבירים את תכונותיהם לצאצאים, לרבות התכונה שסייעה להישרדותם על פני אחרים.

# data[].attributes.body
היה הראשון שמיין את עולם החי לפי מין ונתן שמות מדעיים קצרים ומדוייקים, בשיטה הדו שמית, הגדיר אלפי צמחים ובעלי חיים המקבלים עד היום.
מיין את עולם החי בצורה היררכית, לפי תכונות משותפות והיה הראשון שסיווג את האדם בתוך כלל החיות.
סיווג את המין האנושי לגזעים.