# data[].attributes.headline
Presentation, justerad efter föreläsningen 

# data[].attributes.subject
Presentation, justerad efter föreläsningen 

# data[].attributes.body
Se även kommentarer i presentationens anteckningsfält.

# data[].attributes.body
Sprintgymnasiet tar emot helt nyanlända elever i gymnasieåldern som kommer till Stockholms Kommun, ca 100 elever vid läsårets början. Nya grupper startar var sjätte vecka (tre perioder/termin) och från senhösten (tidigare, läsåret 2015–16 pga ökad invandring) visstidsanställs nya lärare vartefter så att ca 350 elever är inskrivna vid läsårets slut. Elever kan alltså läsa mellan en och sex perioder under läsåret innan de nästkommande läsår fortsätter till en annan gymnasiesskola, de flesta för ytterligare minst ett år på Språkintroduktion.

Läsåret delas in i sex-veckorsperioder och i varje period läser eleverna en eller två delkurser. Dessa är baserade på läroplanen i Svenska som andraspråk, Sva, för grundskolan men eleverna introduceras också i so- och no-områden med olika teman¹ där begreppsbildning på mellanstadienivå kan ses som startpunkt för elever med kort skolbakgrund (takt 2). Elever med åldersadekvat skolbakgrund (takt 3) går snabbare fram och läser två kurser parallellt. Elever som inte kan läsa och skriva studerar i egna grupper (takt 1). Eleverna kan ingen svenska vid start. Många är ensamkommande, asylsökande och bor på boenden. Får de uppehållstillstånd under året flyttar de som regel till andra boenden. Ibland tar boendet, ibland en god man, störst ansvar för eleven och hur kontakten ser ut mellan hem och skola varierar. Ett utvecklingssamtal per termin genomförs med tolk.

Eleverna nivåplaceras utifrån en halv dags intest. Varje period avslutas med uppsatsskrivande (delkursuppsats) som visar elevens progression i interimspråket (produktivt språk utan stöttning vid skrivtillfället). Delkursuppsatsernas ämnen är valda i genrerna personligt beskrivande resp. återberättande, så att eleverna kan hämta stoffet ur sitt eget liv och sin vardag. Varje kurs utvärderas också av elev och lärare på ett mycket enkelt sätt och utgör underlag för ett samtal om perioden: Är det för svårt/på rätt nivå/för lätt för dig att 1) tala, 2) lyssna, 3) läsa, 4) skriva; Hur går det att 5) vara aktiv på lektion, 6) samarbeta, 7) göra läxor, 8) passa tiden, 9) vara närvarande i skolan? Utifrån uppsats, utvärdering och samtal mellan mentor och elev avgörs placering för nästa period. I april–maj genomför alla elever som inte når betyg i sva åk 9 (vilket endast ett fåtal gör) en sva-test som underlag för placering kommande läsår. Sva-testen består av läsförståelse, matematik, omvärldskunskap och en skrivuppgift som görs i dator. Frågorna och uppgifterna i dessa tester har undervisande lärare ingen insyn i för att det inte ska styra undervisningen. En muntlig del, då elever samtalar i grupp, bedöms gemensamt av två lärare. Elevens språkförmåga bedöms mot Europarådets skala för språkbedömning²: A1 (nybörjarnivå, enstaka fraser), A2 (ett visst flyt i tal), B1, B2, C1 och C2 som motsvarar god språkfärdighet hos en modersmålstalare. Elever som läser ett helt läsår på takt 2 når som regel nivå A2.1–A2.2. Elever som läser T3 når vanligtvis A2.2–B1, ett fåtal når B2 och klarar även de nationella proven i Sva åk 9.

Som jag ser det är Sprintgymnasiets styrka att ge elever en snabb start i svenska språket med anpassning till skolbakgrund, oavsett när de kommer under läsåret. Däremot börjar eleverna inte med undervisning i fler ämnen, något som kommer nästföljande läsår då mottagande skola har möjlighet att forma grupper efter elevers förkunskaper och språknivå.

1. http://sprintgymnasiet.stockholm.se/sites/default/files/delkurser.pdf

2. Se t.ex. http://www.spraketifokus.se/se/svenska-spraket/cefr-skalan.html för en översikt

# data[].attributes.body
Stöttande aktiviteter kring en återberättande text

# data[].attributes.body
... fick ni förslag på lite förberedelse:
jag gjorde en snabb skärminspelning och la här: https://youtu.be/B2_kpVJEh8c

och i ett google-drive-dokument delade jag text: https://docs.google.com/document/d/1cDXgQqehGvw9BUgaR9ndLzk6gyseFbuP6RBsJ-DQ3yk/edit?usp=sharing

# data[].attributes.body
På Pedagog Stockhlm finns jag nu och framöver:
http://pedagogstockholmblogg.se/larare-karin/

"Språket bär kunskapen",UR- serie med tre tv-program:

http://www.ur.se/Produkter/182358-Spraket-bar-kunskapen-Att-stotta-skrivande#Om-serien

Studiehandledning till programmen:

http://www.pedagogstockholm.se/sprakutveckling/handledningarna-till-spraket-bar-kunskapen/
Artikel där Anna Kaya och jag argumenterar för att språk- och kunskapsutvecklande arbetssätt behövs, men att vi måste fråga oss vad det innebär i praktiken så att det inte förenklas, och att vi därför måste ta till oss de teoretiska grunderna. http://www.svensklararforeningen.se/viewNavMenu.do?menuID=10&showarticle=true&oid=877