# data[].attributes.body
Eksempel på et Media Flow/Cross Channel fra egen praktiktid:

https://video.eurosport.dk/fodbold/superliga/2019-2020/har-brondby-sat-sine-fans-i-fare-sydsidens-baereevne-er-overskrevet-med-30-procent_vid1271014/video.shtml

Jeg søgte aktindsigt hos Brøndby Kommune, da vi i regnskabet kunne se, at der var lagt penge til side til renovering af Brøndby Stadion. Aktindsigten viste en rapport fra Rambøll fra 2018, der beskrev en stor sikkerhedslast på betonelementerne på tribunen. Det lavede jeg en historie på:

Fredag: Teaser på de sociale medier (Facebook og Twitter), der med et citat fra en ingeniør ridsede problematikken op.

Søndag: Indslaget blev vist på Canal 9. Politiken udgav i samarbejde med os en artikel søndag morgen med samme kilder/problematik. Interview på Brøndby Stadion efter indslaget var vist med Brøndby Direktør Ole Palmå om Brøndbys svar til situationen. Debat i studiet bagefter med eksperter (også lagt ud på de sociale medier).

Mandag: Hele indslaget med efterfølgende interview blev lagt ud på Twitter, hjemmeside og Facebook om mandagen.

Søndag/mandag: Flere store medier JP, BT og TV2 eksempelvis ‘tog’ historien og skrev egne versioner på baggrund af indslaget.

Der var en hel konkret idé med det flow og de kanaler, der kom i spil. Generelt er vi begrænset til at udkomme søndag til kampe, men det gav os mulighed for at holde liv i en dagsordensættende nyhed over en halv uge.

Læringspunkter fra Kabel:
Internettets og de sociale mediers muligheder sætter krav til den ‘moderne’ journalist, men giver også muligheder i forhold at udkomme og holde liv i historien i længere tid ad gangen.
Historien er fokus og indholdet er det vigtigste. Den SKAL ikke i avisen. Der er mange muligheder for at publicere indholdet.
Nyhedsflowet går nu 24 timer i døgnet, og det skal journalisten være klar på. Derfor er den nye medievirkelighed et redskab, så journalistens indhold ikke bare er bundet op på det pågældende tidspunkt eller den pågældende artikel.

# data[].attributes.body
Læringspointer:
Teknologisk udvikling har ændret mediebrugernes opførsel. Derfor må medierne omstille sig.

En måde at fastholde brugernes opmærksomhed er at tilpasse kanalerne efter historien, hvor man tidligere tilpassede historien efter kanalen.

Desuden kan man med fordel inddrage brugerne i det journalistiske arbejde, således at der skabes et flow mellem flere platforme.

Eksempel:
https://www.dr.dk/nyheder/webfeature/tinnitus

"Hyletonen i Adams hoved"  er et godt eksempel på min læringspointe om at lade historien diktere kanalen. Desuden suppleres webdokken af flere kanaler i form af en fotoserie: https://www.dr.dk/nyheder/webfeature/tinnitus-i-billeder

# data[].attributes.body
Læringspointer:

Journalisters rolle som gatekeepere er blevet udfordret af internettets mange muligheder. En del af løsningen fra journalisters/mediers side har været en øget brugerinddragelse

Derudover har mange virksomheder spottet mulighederne og er derfor ikke længere lige så afhængige af medierne som før, da de kan kommunikere via egne kanaler.

Medierne har nu historien i centrum og arbejder dernæst ud fra formidling via forskellige kanaler, der kan understøtte denne. Før gjorde man det omvendt: Man tilpassede historierne til de kanaler, man i forvejen rådede over, og dermed var platformen i centrum.

Eksempel:

https://www.vg.no/spesial/2018/helge-ingstad-ulykken/

En sag fra 2018 om en kollision mellem en norsk fregat og et tankskib. Jeg dækkede den selv for avisen ‘Søfart’, og jeg fulgte med i VG’s dækning, fordi de var først på beatet hele tiden - i stil med eksemplet fra Lars Kabels tekst, hvor selvsamme VG dækkede en brand på Hurtigruten-færgen.

Sagen var omgærdet af en del mystik, og VG’s dækning indeholdt bl.a. en række artikler, der i høj grad stillede spørgsmål til sagen. På den måde kunne de danne grundlag for nye artikler, jf. Kabels pointe om at holde flowet i gang.

Derudover var formidlingen af sagen er flot blanding af korte- og lange artikler, kritiske interviews med ansvarshavere mfl. og ikke mindst en række fine grafiske formidlinger, der var let tilgængelige for ikke-skibskyndige. Herunder en levende 3D-animation af kollisionen, hvor brugeren selv kunne vælge kameravinkel og dermed gennemleve episoden, som hun ville (linket).

# data[].attributes.body
Læringspointer i stikord:
-       Fokus skifter:historier og flow er i centrum

-       Flow som en positiv tilstand for mennesket: fordybelse

-       Der er historier 24/7: en endeløs strøm af nyheder i realtid

-       Det gælder nu om, at sætte disse historier og strømninger i centrum

-       En kombination af noget analogt, digitalt og socialt indhold

-       I ’flowmøllen’ er der mange elementer, såsom tekst, foto, lyd, video og grafik. = multimediefortællinger

-       Cross media-reference: eksempelvis samme hashtags, forskellige platforme, forskellige medier

Eksempel:
https://www.vg.no/spesial/2014/dodsdykket/

Dette er en længere fortælling, som har en enormt spændende udvikling fra start til slut. En tragisk fortælling om 5 dykkere, hvoraf to af dem mister livet. Historien gør brug af kort, video, grafer, billeder og tekst. Fortællingen er lavet enormt detaljeret og virkelighedsnær, så den er gribende at læse/se/høre helt til slut.

# data[].attributes.body
Læringspointer:
Virksomheder har i årenes løb styrket relationsfremmende relationer til kunder og interessenter og forsøgt at skabe et positivt omdømme ved hjælpe af storytelling i deres kommunikation.

Det har gjort det nemmere for virksomheder at kunne kommunikere til relevante målgrupper, efter de selv er blevet til publicerende medier ved brug af fx YouTube og Facebook.

Der bruges medieflow som en form for overgreb i forståelsen og beskrivelsen af det nye og væsentlige der foregår i disse år. (Måske fordi det giver større indsigt at bruge forskellige medier, og kan bidrage til at give en større interesse.)

Alm. borgere kan være store bidragsydere til historier, hvis man forstår at bruge dem. (Fx over twitter som i teksten)

Man kan lave såkaldte rekonstruktioner ved brug af flere medier, som gør at man bliver en nærmest helt integreret del af historien, fordi man ser, høre og læser den, i stedet for bare at gøre en af delene.

Eksempel:
https://www.vg.no/spesial/2019/tindersvindleren/english/

Her inddrages videoer, lyd, billeder og interviews på flere forskellige måder. Der benyttes også private fotos fra Cecilie. Det fortæller historien ved brug af forskellige midler som førnævnt, som samlet fortæller historien kronologisk, og samtidig bliver en rekonstruktion af hele forløbet, og gør man føler sig helt integreret i historien.

# data[].attributes.body
Læringspointer:
Digitaliseringen har haft enorm betydning for måden hvorpå mediebrugere benytter sig af medier, det betyder også, at medierne må omstille sig.

Det gør de i stigende grad ved at  målrette brugeroplevelsen mobile devices, og ved at sikre fremdrift og motor i historierne med flere forskellige medietyper, video, audio, billeder, kort, etc. etc.

Medierne har også bevæget sig fra udelukkende at oplyse befolkningen om, hvad der er vigtigt at orientere sig i, til at inddrage befolkningen i beslutningen om, hvad der er relevant.

Eksempel:
https://www.washingtonpost.com/graphics/business/batteries/congo-cobalt-mining-for-lithium-ion-battery/??noredirect=on

Glimrende stykke journalistik der benytter sig af audio, kort, video, grafer m.m for at fortælle historien. Bruger også, som Kabel fortæller om Snow Fall-historien, en personfortælling til at drive en historie fremad.

# data[].attributes.body
Læringspointer:
Vi ændrer vores mediepalet i takt med udviklingen af teknologien.

Når en person er opslugt af noget, opstår der et flow, som kræver, at kompetencerne og sværhedsgraden er på samme niveau.

Borgere, den almindelige dansker, kan være en stor hjælp i journalistisk arbejde.

Hvis man kan skabe et flow imellem flere platforme (hjemmeside, YouTube, Facebook og lignende), eller anvende flere medier i et (video, tekst, lyd osv.) kan det skabe mere for virksomheden/historien.

Et flow kan både være et produktionsflow på en redaktions, et flow af medier i en historie og et flow mellem platforme.

Eksempel:
https://www.dr.dk/nyheder/webfeature/instagram-selvmord

Eksemplet er en historie, som udspringer fra en dokumentar fra DR. Der er dermed et flow mellem brug af medier. Historien har desuden skabt debatindlæg på flere skrevne medier, som for eksempel Kristeligt Dagblad. Der skabes direkte en tråd igennem historien, som giver et godt flow. Derudover følger man Maja Lunas tanker kronologisk frem til hendes selvmord. Billeder, video og Instagramopslag giver et flow.

# data[].attributes.body
Læringspointer:
Journalister er ikke længere gatekeepere. Der foregår i stigende grad en vekselvirkning mellem udgivere og brugere af medier,, når journalistiske historier eller content marketing skabes. Publiseringen af historier mv. er ikke afslutningen længere, men blot et element i en proces, hvor en historie skrives, researches og publiceres gennem flere omgange med løbende input fra bl.a. læserne. Dette stiller krav til medieproducenterne om at have et godt flow-management. Produktionsprocesserne skal planlægges ift., hvordan en historie skal vinkles eller formidles, hvilken platform, den skal udkomme på, og hvornår disse enkeltdele skal afsendes i forhold til hinanden og brugernes løbende input, en historie mv. skal formidles.

Eksempel:

https://www.dr.dk/historie/webfeature/frederik-9-tattoo

Denne web-feature fra januar 2020 om Frederik d. 9 er kommet i forbindelse med, at DR i december 2019 udkom med en doku-drama-serie om den tidligere konge. DR kører et cross channel-tema om Frederik IXs.
Featuren er meget interaktiv, og der er skruet ned for den tekstlige information. I stedet er den meget specielle grafik en kraftig motor for fortællingen.

# data[].attributes.body
Læringspointer
Brugere ”bruger” indhold i en 16-17 timer lang proces i løbet af dagen via forskellige kanaler og devices – et brugermønster som mediehusene er underlagt.

Tidligere var selve medierne og deres platforme i centrum, i dag handler det i højere grad om historierne og indholdsstrømmene og medierne må tilpasse sig selv og sine platforme til dem.

Man skal bruge og genbruge mange forskellige typer af indhold på mange forskellige måder til de mange medier, kanaler og platforme, der er til rådighed.

Det interne workflow i mediehuset indrettes efter mediaflowet og medarbejderne skal have mange ”nye” færdigheder for at færdes i flowet.

Eksempel

I mangel på at kunne komme i tanke om et eksempel, bruger jeg i stedet P4-programmet ”Mads og monopolet” som eksempel. Jeg synes det er et godt eksempel på cross channel.

Selve programmet sendes i radioen, men lægges efterfølgende ud som podcast, som kan høres døgnet rundt, når det passer lytteren. Programmet er baseret på at inddrage brugerne (deres dilemmaer) – så man kan sige, der er tale om en åben redaktionel proces med inddragelse af brugerne både i idéudviklingen og researchen.

Monopolets facebookside bruges flittigt, bl.a. til at tease for næste program, til at lægge mindeværdige citater fra panelet op, til at præsentere et dilemma, samle op på et dilemma, og ikke mindst til at interagere med brugerne. Selve programmet har ikke en Instagramside, men #madsogmonopolet bruges flittigt både af brugere, panelister og Mads Steffensen selv, og derfor er programmet på en måde på Instagram alligevel.

Mads og Monopolet omtales desuden ofte i andre medier med referencer – fx fordi de kendte panelister har ”afsløret” noget i programmet.

Jeg vil også påstå at Mads Steffensen som vært har opnået en position som hvad Kabel kalder en ”trusted guide”.