# data[].attributes.body
Veicinot velokultūras attīstību, pašvaldībām līdzdalīgās budžetēšanas ietvaros sadarbībā ar NVO iegādāties vismaz 60 velosipēdus novadā un veikt to regulāru apkopi. Velosipēdus pēc iepriekšējas vienošanās izmant jaunieši, lai atrisinātu mobilitātēs problēmu reģionos.

# data[].attributes.body
Valsts atbalsts Kognitīvi biheiviorālās terapijas (KBT) nodrošināšanai viena gada laikā Latvijas iedzīvotājiem, sadarbībā ar Veselības ministriju, Labklājības ministriju un KBT asociāciju, iesaistot vismaz 25 psihologus, kas nodrošinātu atbalstu vairāk kā 200 cilvēkiem. Nepieciešamās finanses 576 000 Eur.

# data[].attributes.body
IZM sadarbībā ar pašvaldībām, LDDK, NVA un citām NVO trīs līdz piecu gadu laikā atbilstoši jauniešu skaitam pašvaldībās nodrošināt karjeras konsultanta pieejamību arī jauniešu centros.

# data[].attributes.body
IZM, VARAM un KM sadarbībā ar pašvaldībām (t.sk. jaunatnes lietu speciālistiem un darbiniekiem) un NVO, viena līdz piecu gadu laikā skaidrot jauniešu domju būtību un nozīmi jauniešiem, pašvaldību un ministriju pārstāvjiem.

Jāveido info pasākumi un materiāli (t.sk. video, apmācības, diskusijas, semināri), jāveido mērķauditorijas tikšanās, kā arī jāveic mediju iesaiste informētībai.

# data[].attributes.attachment_link.title
16.11.2022. Valsts prezidenta Egila Levita video uzruna  konferencē “Latvija jauniešu acīm”

# data[].attributes.headline
IZM R. Ķeņģe "Jaunietis dažādu politiku centrā"

# data[].attributes.subject
IZM R. Ķeņģe "Jaunietis dažādu politiku centrā"

# data[].attributes.headline
OECD Politikas analītiķe Gamze Igrioglu "YouthTest"

# data[].attributes.subject
OECD Politikas analītiķe Gamze Igrioglu "YouthTest"

# data[].attributes.headline
D. Liecis, LJP "Eiropas Jaunatnes gads Latvijā un Eiropā"

# data[].attributes.subject
D. Liecis, LJP "Eiropas Jaunatnes gads Latvijā un Eiropā"

# data[].attributes.attachment_link.title
Eiropas Jaunatnes gads Latvijā un Eiropā

# data[].attributes.headline
Eiropas Jaunatnes mērķu priekšlikumi 11 tēmās

# data[].attributes.subject
Eiropas Jaunatnes mērķu priekšlikumi 11 tēmās

# data[].attributes.headline
Eiropas Jaunatnes dialoga priekšlikumi iekļaujošai sabiedrībai un ilgtspējīgai, zaļai Eiropai

# data[].attributes.subject
Eiropas Jaunatnes dialoga priekšlikumi iekļaujošai sabiedrībai un ilgtspējīgai, zaļai Eiropai

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Laika posmā no šī gada 28. jūlija līdz 12. augustam 20 dažādās vietās visā Latvijā (Rēzeknes, Ogres, Tukuma, Saldus, Limbažu, Bauskas, Krāslavas, Jelgavas, Kuldīgas un Olaines novados, kā arī Liepājas, Daugavpils, Rīgas, Valmieras un Jūrmalas pilsētās) Eiropas Jaunatnes dialoga (EJD) vēstnieki organizēja konsultācijas ar jauniešiem. Kopā konsultācijās iesaistījās 404 jaunieši.

Vēstnieki konsultāciju laikā meklēja atbildes uz jautājumiem tēmās izglītība un apmācība, iniciatīva un pilnvarošana, pārvaldība, mobilitāte un solidaritāte, kā arī piekļuve infrastruktūrai.

Jauniešu atziņas apkopotas un iesniegtas Eiropas Jaunatnes dialoga vadības grupai, kuras tiks izmantotas tālākajā EJD procesā, savukārt Latvijā EJD vēstnieki sākot no oktobra organizēs šo aktivitāšu ieviešanas iniciatīvas, bet IZM šos viedokļus izmantos turpmākajā jaunatnes politikas plānošanas procesā.
Galvenie secinājumi no jauniešu konsultācijām:
1. Izglītība un apmācība - vadošais jautājums - Kādi ir jauniešiem draudzīgi informācijas avoti un mācību iespējas par klimata pārmaiņām un saikni starp klimata pārmaiņām un sociālo nevienlīdzību?

Sabiedriskie un sociālie mediji, lai gandaudz informācijas var atrast internetā, taču visās konsultācijās jaunieši norādījuši ka pastāv arī aizdomas un neuzticība interneta avotiem, jo tajos tiek izplatītas viltus ziņas. Kā uzticamus avotus kur jaunieši uzticas saturam un varētu veiksmīgāk saņemt informāciju, ir uzdevumi.lv, Wikipēdija, Youtube, kā arī reklāmās, tiktok, instagram, facebook undažādos ziņu portālos. Pārsvarā jaunieši informāciju iegūst no ārzemju medijiem un sociālo tīklu satura veidotājiem, atzīst, ka liela ietekme ir influenceriem.

Pārsvarā ir lasāmi avoti, kurus jauniešiem ir garlaicīgi pētīt. TikTok un Youtube - ir platformās, kuras pārsvarā skatās jaunieši, nepieciešams vairāk attīstīt blogus, kuri interesantākā un vieglāk uztveramā veidā stāstītu jauniešiem par klimata pārmaiņu tēmu un saikni starp klimata pārmaiņām un sociālo nevienlīdzību. Jāiedrošina pašiem jauniešiem veidot saturu latviešu valodā gan par klimata pārmaiņām un iekļaušanu, gan par citām viņiem interesējošām tēmām. Informācija jāpasniedz interesanti, sekojot trendiem.

Tā pat tiek minēti tādi avoti kā - skolas, paziņas, ģimene, draugi, kā arī neformālās izglītības aktivitātes, īpaši izceļot - Erasmus projekti: vairākās konsultācijās jaunieši informāciju ieguvuši piedaloties dažādos Erasmus+ projektos. Ja šie projektu būtu vairāk, tas palīdzētu jauniešiem nodot informāciju. Populārs viedoklis par aplikāciju radīšanu par šīm tēmām, lai jaunieši labāk zinātu par šo tēmu nozīmīgumu, ko viņi varētu darīt lai uzlabotu situāciju, tādas aplikācijas, kurās var pildīt viktorīnas, spēlēt orientēšanās spēles, paralēli uzzinot jaunus faktus par klimata pārmaiņām un sociālo nevienlīdzību.

2. Iniciatīva un pilnvarošana - vadošais jautājums - Kādus veiksmīgus mehānismus un metodes jaunieši apzinās, kas nodrošina, ka viņu paaudzes vajadzības tiek ņemtas vērā lēmumu pieņemšanas procesos, kas ietekmē viņu pašreizējo dzīvi un nākotni?

3. Pārvaldība - vadošais jautājums - Kā jauniešu līdzdalības mehānismos var izvairīties no jauniešu maldināšanas ( youthwashing), liekot politikas veidotājiem būt atbildīgiem par jauniešu ierosinājumu īstenošanu?

Youthwashing saista ar viltus ziņām internetā. Neticība informācijai, īpaši sociālajos tīklos, rada piesardzību arī attiecībā uz reālu iesaisti.

Jauniešiem ir jāļauj iesaistīties visos līmeņos. Jaunieši ir pieraduši, ka tiek aicināti piedalīties pasākumos, debatēs, uzklausīti, bet viņi reti ir tie, kas paši organizē kopā ar līderiem, pieaugušajiem.

Vairāk veidot kafijas ar politiķiem un nebaidīties runāt par tēmām, kuras patiešām ir svarīgas jauniešiem.

Sniegt regulāru atgriezenisko saiti jauniešiem.

Politiķu solījumiem un darbiem jābūt caurspīdīgākiem.

Aktīvāk jāveido jauniešu domes katrā pašvaldībā, kur tiktu kopīgi noformulēts vēlamais/ sasniedzamais rezultāts un tālāk nodot izpildvarai. Jauniešiem vairāk būtu jāapvienojas pašvaldības un valstiskā līmenī, tādējādi veicinot izmaiņas.

4. Mobilitāte un solidaritāte - vadošais jautājums - Kas palīdz dažādiem nelabvēlīgā situācijā esošiem jauniešiem piedalīties dažādos Eiropas līmeņa mobilitātes pasākumos, kas saistīti ar vidi?

Dažādas jaunatnes organizācijas, NVO, Erasmus+ un Eiropas Solidaritātes korpusa projekti, tā patiešām ir iespēja justies iekļaujošam, palīdzēt iesaistīties un nebūt nosodītiem.

Galvenais trūkums ir jauniešu uzrunāšanas veids. Bieži vien informācija nemaz nenonāk līdz šiem jauniešiem. Šeit savstarpēji sadarboties vajadzētu organizācijām ar jaunatnes darbiniekiem, sociālajiem darbiniekiem. Plašāka iesaiste informācijas nodošanā izglītības sistēmā būtu vēlama, lai skolas nodod informāciju jauniešiem arī par pasākumiem ārpus skolas vides.

5. Piekļuve infrastruktūrai - vadošais jautājums - Kādiem īpašiem infrastruktūras elementiem jābūt pieejamiem jauniešiem, lai viņi varētu dzīvot ilgtspējīgi?

Sekmīgi plānota publiskā transporta sistēma, tai skaitā finansiāli pieejams jauniešiem un fiziski pielāgots sabiedriskais cilvēkiem ar īpašām vajadzībām.

Sakārtotāka infrastruktūra velosipēdistiem un gājējiem. Iespēja plašāk iznomāt riteņus (ar atlaidi vai ar zemāku drošības naudu), drošas velosipēdu novietnes, pret nozagšanas iespējas. Papildus atbalsts būtu jāpiešķir jauniešu nodrošināšanai ar velosipēdiem, īpaši jauniešiem no nelabvēlīgiem apstākļiem.

Jāuzlabo atkritumu šķirošanas pieejamība.

Publiskās infrastruktūras uzlabojumi - ūdens krāni visā novadā, ne tikai lielākajās pilsētās, vairāk parki pilsētās, kur satikties ar draugiem un izbaudīt dabu, vairāk aktivitātes svaigā gaisā - āra sporta zāles un laukumi, parki, bērnu laukumiņi, velotrenežieri, ar kuriem minoties var uzlādēt savu mobilo telefonu, veloinfrastruktūras attīstība.

Pilnais konsultāciju ziņojums pieejams šeit.

Izglītības un zinātnes ministrijas projekts "Eiropas Jaunatnes dialoga īstenošana Latvijā 2022-2024" tiek finansēts no Eiropas Komisijas. Vairāk par Eiropas Jaunatnes dialogu šeit.

# data[].attributes.attachment_link.title
Apkopoti jauniešu viedokļi no Eiropas Jaunatnes dialoga konsultācijām

# data[].attributes.attachment_link.description
Laika posmā no šī gada 28. jūlija līdz 12. augustam 20 dažādās vietās visā Latvijā (Rēzeknes, Ogres, Tukuma, Saldus, Limbažu, Bauskas, Krāslavas, Jelgavas, Kuldīgas un Olaines novados, kā arī Liepājas, Daugavpils, Rīgas, Valmieras un Jūrmalas pilsētās) Eiropas Jaunatnes dialoga (EJD) vēstnieki organizēja konsultācijas ar jauniešiem. Kopā konsultācijās iesaistījās 404 jaunieši.

# data[].attributes.headline
Toma Nordes fotogrāfijas (pieejamas līdz 30.11.22.)

# data[].attributes.subject
Toma Nordes fotogrāfijas (pieejamas līdz 30.11.22.)

# data[].attributes.attachment_link.description
Apmeklējiet šo saiti, lai lejupielādētu: 098A6846.jpg un 75 citi faili

# data[].attributes.body
Trīs gadu laikā drošas vides izveide garīgajai/ mentālai veselībai, nodrošinot:

vismaz 1 anonīmu telpu jauniešiem ar speciālistiem katrā novadā;

jaunatnes darbinieku zināšanu pilnveidi par atbalsta iespējām.

Sadarbībā ar Veselības ministriju un IZM, kā sadarbības partnerus iesaistot psihologus, narkologus, NVO, skolas un jauniešu centrus.

# data[].attributes.body
Veidot nacionālā mērogā skolās nedēļas garumā adaptācijas nedēļu, sadarbībā ar skolām, vecākiem, NVO un IZM.

# data[].attributes.body
IZM un KM veidot valsts līmeņa pētījumu (2-3 mēn. garumā) par ukraiņu jauniešu vajadzībām, iesaistot vismaz 1000 aptaujātos

# data[].attributes.body
Ukraiņu jaunieši sagaida angļu valodas uzlabošanu, iespējas pavadīt brīvo laiku, iegūt jaunus draugus, saņemt psihoemocionālo atbalstu.

Aktivitāšu ir daudz un ukraiņu jaunieši jau izvēlas,kur piedalīties un kur nē.

Caur aktivitātēm jūtas kā daļa no sabiedrības, novērtē studiju iespējas Latvijā, tomēr kā daļa Latvijas nejūtas, bet šo sajūtu noteikti veicina izglītības iespējas (gan skolās, gan universitātēs).

# data[].attributes.body
Jaunieši atzina, ka jārunā par cēloņiem:

liela slodze un spiediens skolā;

nepieciešamība strādāt un mācīties, lai varētu nodrošināt studiju maksu;

jārūpējas par ģimenes locekļiem;

vardarbība ģimenē.

Respektīvi – finansiāls slogs un augstās ekspektācijas ir liela daļa no mentālās veselības un arī atkarību cēloņiem.

Papildu priekšlikumi - emociju pārvaldība, atpazīšana, piem., "emociju istabas" pedagogiem, jauniešiem un vecākiem. Īstenot ar nometņu un/ vai jaunas aplikācijas palīdzību, iesaistot VM, IZM un pašvaldības.

# data[].attributes.body
Satiksmes ministrijai (savu projektu ietvaros) sadarbībā ar VARAM, pašvaldībām, CSDDD un citiem sadarbības partneriem 2 gadu laikā izveidot aplikāciju "Stopētājs", kas paredzēta jauniešiem u.c. iedzīvotājiem reģionos,lai izmantotu kopbraukšanas iespējas.

# data[].attributes.body
Turpināt Satiksmes ministrijas akcijas un mikromobilitātes rīku pieejamību;

Velokultūras attīstībai nepieciešams attīstīt veloceliņus vai paplašināt ceļus, atstājot vietu velobraucējiem;

Satiksmes ministrijai un VARAM, sadarbībā ar pašvaldībām un plānošanas reģioniem, LPS, LLPA u.c. NVO, dažādām iedzīvotāju grupām pašvaldībās reģionos nodrošināt transportu pēc pieprasījuma;

Satiksmes ministrijai sadarbībā ar ATD uzlabot google maps sabiedriskā transporta maršruta plānotāju.

# data[].attributes.body
IZM sadarbībā ar  LM, NVA, LPS, LDDK un citām nozaru asociācijām un NVO divu gadu laikā informēt darba devējus par brīvprātīgā darba un neformālās izglītības nozīmi jauniešu konkurētspējas celšanā un veidot konkursu "Jauniešiem draudzīga darba vieta".

# data[].attributes.body
IZM un Valsts kancelejai gada laikā sadarbībā ar pašvaldībām, jauniešu centriem, jaunatnes darbiniekiem un speciālistiem un NVO aktīvi popularizēt jauniešu no 16 gadu vecuma iekļaušanu iedzīvotāju padomēs kā obligātu, veicinot, ka katrā novadā Latvijā ir vismaz 1 jaunietis iedzīvotāju padomē.

# data[].attributes.body
Jauniešiem ir jābūt iesaistītiem visās padomēs, darba grupās, komisijās, ne tikai tajās,kas tieši skar jauniešus.

Kādēļ paaudzes nesaprotas?

Dažādi informācijas burbuļi. Risinājumi - veidot tiešas tikšanās starp paaudzēm un sarunas, veidot abpusēju ēnošanu (piem., pieaugušie iepazīstas un izmanto jauniešu ikdienas rīkus, uzņēmēji iejūtas skolēnu vidē utt.). Ideja projektiem vietējā līmenī.

Kā veicināt pārmaiņas skolu sistēmā?

Tā kā jaunieši netiek pietiekami iesaistīti jautājumu risināšanā, kas skar viņu intereses, jāveido aptaujas. Pēc tām - atgriezeniskā saite un rezultāti arī jauniešiem. Aptaujās skolēni vērtē pedagogus, mācību saturu, jautājumus palīdz sastādīt pašpārvalde.

Jāpopularizē un jāveido vadlīnijas skolēnu pašpārvaldēm pašvaldības ietvaros, sadarbībā ar Izglītības pārvaldēm, skolām, pašiem jauniešiem un jaunatnes lietu speciālistiem.

Iespēja darba grupas priekšlikumus NVO sektoram un/vai pašvaldībām īstenot kā projektu idejas.

# data[].attributes.attachment_link.title
Aizvadīta gada lielākā darbam ar jaunatni veltītā konference "Latvija jauniešu acīm"

# data[].attributes.attachment_link.description
Pulcējot vairāk nekā 160 dalībniekus no valsts pārvaldes, pašvaldībām un nevalstiskajām organizācijām, novembra izskaņā norisinājās gada lielākā starptautiskā...

# data[].attributes.body
Citas idejas/ domas:

pašvaldība ir atbildīga par infrastruktūras sakārtošanu un jaunu darba vietu radīšanu, lai veicinātu jauniešu atgriešanos pēc studijām reģionos;

atbalsts jauniešiem, kuri ir sākuši darba meklēšanas gaitas, no karjeras konsultanta ne tikai izglītības iestādē;

mentoru / kouču ieviešana skolās, lai veidotu jau preventīvu darbu ar jauniešiem, kuriem ir problēmjautājumi uz kuriem nevar atbildēt skolotāji, vecāki

veidot sadarbību ar darba devējiem, prakses ieviešanu jauniešiem vidusskolā

Jādomā, kā var ietekmēt lēmumus un darbības vietējā līmenī, iesaistot jau esošās NVO un ministrijas, neveidojot ko jaunu.

# data[].attributes.headline
Darbs ar jaunatni pašvaldībās 2021. gadā

# data[].attributes.subject
Darbs ar jaunatni pašvaldībās 2021. gadā

# data[].attributes.headline
Darbs ar jaunatni pašvaldībās 2021. gadā apkopojums

# data[].attributes.subject
Darbs ar jaunatni pašvaldībās 2021. gadā apkopojums