# data[].attributes.body
Vildikaga lausete või märksõnade joonistamine nii, et sa ise hiljem aru saad. Visualiseerida saab näiteks enda päevaplaani või vestluse ajal saadud teadmisi.

Visualiseerimine aitab loovat mõtlemist, võtab asju kokku, aitab süveneda, koostööd teha, aitab esitluse ajal asju meelde tuletada ja lugusi vahetada näiteks üks saab visualiseerimisest teist moodi aru kui see, kes selle visualiseeris.

# data[].attributes.body
Tuleks püstitada endale üks suur ja palju väiksed eesmärke, et oleks kergem tööd teha, sest töö on jagatud väiksemateks tükkideks. Kui töös tuleb takistus, siis proovi sellest üle saada õpistrateegiatega. Võiks analüüsida oma valikuid, et aru saada, kas sa oled motiveeritud ja kui sa ei ole siis analüüsi, miks ja tuvasta probleem ning tee nimekiri lahendustest. Nipp: Leia keegi usaldusväärne, kes su muret kuulaks ja aitaks lahendust leida ning motiveeriks sind. Tunnusta ennast, kui sa oled eesmärgid saavutanud. Meeleolu võiks olla kog aeg positiivne, sest negatiivne meeleolu ei vii kaugele. Raskusi tasub alati võtta asjadena mida on võimalik ületada.

# data[].attributes.body
Aitab sul paremini keskenduda ülesandele nt sa paned endale 25 min töö jaoks ja püsid sellel ajal fookustatud reziimisi ning 5 min puhkamiseks, kui sa natuke puhkad ja oled hajevil reziimis siis on kergem ülesande juurde tagasi tulla ning sellele keskenduda.

# data[].attributes.body
Hajevil režiim on see, kui sa eriti ei ole fookuseeritud mingil täpsel asjal. See saab olla kasulik seoste loomiseks, pauside ajal puhkamiseks ja muud sarnast. Sa lähed sellese režiimi kui sa lased ajul vabalt olla ja ei sunni seda mõtlema ühele teemale.

# data[].attributes.body
Peale teksti läbi lugemist on üks võimalus teksti töötlemiseks teha mõttekaart. Mõttekaardil on ka tark mõttemullikesi kategoriseerida

# data[].attributes.body
Rahunemistehnikad on tehnikad, mida sa kasutad enda rahustamiseks töö tegemise ajal. Neid on kasulik kasutada, kui sa jääd kinni kuskil, ei saa ülesandest aru, motivatsioon kaob ära või muul sarnasel olukorral. Rahunemistehnikaid on palju ja nendega peaks eksperimenteerima, mis sinuga toimib. Mõned populaarsemad on: õues käimine natukeseks, sügavalt hingamine mõneks ajaks ja hajevil režiimi minemine.

# data[].attributes.body
Väga tõhus õppimismeetod on aktiivne meenutamine. Kordamiseks püüa oluline info oma mälust meelde tuletada. Ära lihtsalt loe õpikut või oma märkmeid, arvates, et nii jääb vajalik teave sulle ise pähe.

Näiteks loed ära ühe lõigu ja siis paned silmad kinni. Proovid meenutada lõigu peamõtet ja seal kirjeldatud teadmisi. Seejärel liigud edasi järgmise lõigu juurde.

# data[].attributes.body
Aktiivne lugemine tähendab, et sa loed ja teed samal ajal raamatu kohta märkmeid ning see aitab sul paremini raamatu sisu meelde jätta, sest kui sa analüüsid iga lõiku, siis ei loe sa kohe edasi vaid mõtled ühel ja samale lõigule natuke aega.

# data[].attributes.body
Peale pikka töötamis aja võib teha väikest liikumispausi, näiteks käia õues, võimelda (kükkid, koha peal jooks, hüpped), vahetada kohta kus saab tööd teha,söömas käia või lihtsalt toas käia ringi. See on vajalik, sest kui liiga kaua teed tööd oled juba väsinud ja enam nii hästi ei mõtle, aga kui liikumispausi ei taha või ei viitsi teha võib lihtsalt istuda, lamada või magada, sest nii saab ka paremini mõelda.

# data[].attributes.body
Teksti lugemise ajal saab kirjutada märkmeid tähtsamatest asjadest. Märkmeid võib kirjutada erinevate disainidega näiteks lihtsalt kirjutada paberile/iPadile, visualiseerides, jagades teksti erinevateks teemadeks ja iga teema alla kirjutada midagi tekstist või kirjutada tahvlile.

# data[].attributes.body
Tee väike paus ja tee midagi muud nt: joonista, sest samal ajal su aju protsessib seda ülesannet.

# data[].attributes.body
1. Teema ja kirjeldus
2. Ühine teema/asi ja kirjeldus

# data[].attributes.body
Siia võib kirjutada teksti kohta küsimused ja vastused. Veel võib kirjutada võtmeküsimused ja võtmesõnad ja kui on kõik loetud ja kirjutatud võib kirjutada kokkuvõtte. Kuidas see aitab? Vastustele võib panna peale vihiku või midagi millega ei ole neid näha ja valmistamise ajal vastad enda küsimustele ja neid saab kontrollida. Võib ülelugeda võtmesõnad ja kokkuvõttet.

# data[].attributes.body
Lõikude kaupa õppimisel kirjutatakse välja iga lõigu tähtsam osa. Põhimõtteliselt märkmede tegemine, aga sa kirjutad lauseid, mitte 1-3 sõna. Näiteks võtame teksti Eesti ajaloo kohta ja seal tekstis on kas 6-8 lõiku. Nüüd igas lõigus on üks tähtis osa ja see õpi strateegia aitab sul aru tekstist aru saada sinu kirjas.

# data[].attributes.body
Seda õpistrateegijat saab kasutada nii: näiteks loed tekstist pool, korraks teed pausi ja ennustad mis seal edasi võib juhtuda. See strateegia aitab teksti, lugemise ajal paremini läbi töödelda ja analüüsida, sest siis sa ka mõtled selle teksti peale.

# data[].attributes.body
See meetod töötab, kui sul on vaja teksti korralikult töödelda. See käib nii, et sa loed teksti läbi (pika teksti korral mingi osa) ja teed mõne suvalise paberi peale 1 minuti jooksul lühikese kokkuvõtte. Kokkuvõtte kirjutamine paneb su aju teksti meelde tuletama ning korralikult analüüsima ja tänu sellele jätab aju teksti paremini meelde.

# data[].attributes.body
Mõttekaart aitab õpilasel oma saadud teadmised kirja panna. Näiteks sa õppisid teise maailma sõja kohta ja sa said sealt palju uusi teadmisi. Mida võiks teha, et need jääks alles? Selleks on mõttekaart vajalik. Võta üks paberi leht (näiteks a4) kirjuta teema paberi keskkohale ja hakka selle ümber teadmisi kirja panema ja sul on mõttekaart valmis.

# data[].attributes.body
Ajurünnak on kasulik, kui sul on vaja leida palju ideid mingi asja jaoks (näiteks, mingi projekti jaoks koolis). Ajurünnak on see, kui sa annad endale aega, et panna kõik ideed kirja. Isegi kui nad tunduvad lollid kui nad alguses tulevad, võivad nendega tulla mõned head ideed seostega. Aja lõpus sa analüüsid ideid, et leida, mis kõige rohkem sobib. Analüüsi tehes võib tulla veel häid ideid, varem tehtud seoste pärast. Kui sul tuleb veel ideid siis pane need ka kirja ja analüüsi.

# data[].attributes.body
*Näiteks proovid asju meelde jätta läbi seoste. Kui Itaalia meenutab sulle saabast, siis edaspidi on hea maailmakaardilt otsida saapa kuju ning siis tuleb meelde, et see oligi Itaalia.

# data[].attributes.body
See meetod töötab sellises olukorras, kus sul on palju ülesandeid ja sa ei tea millisest alustada. See strateegia töötab nii, et sa järjestad ülesanded tunde järgi raskemast lihtsamani ja alustad raskematest ülesannetest. See on väga kasulik meetod, sest siis teed sa värske peaga rasked ülesanded ära ja pärast väsinuna on lihtsam lihtsamaid ülesandeid teha.

# data[].attributes.body
Sa saad oma õppimist planeerida, et oleks lihtsam õppida. Õppimist saab planeerida ajaga, et paned igale tegevusele mingi kindla aja või kellaaja, et sa saaks vaadata millega millal tegeled. Kui sa paned oma ülesanded tähtsuse järjekorda tasub alati raskemad ülesanded esimeseks panna ja lihtsamad ülesanded viimaseks, et raske ülesanne ei jääks viimasele hetkele.

# data[].attributes.body
Küsimuste küsimine on tegelikult päris kasulik õpi strateegia. See õpi strateegia on põhimõtteliselt küsimuste kirjutamine ehk sa saad kirjutada teksti või teema kohta küsimused ja vastad nendele.

# data[].attributes.headline
Õpiplaani koostamine (oma õppe planeerimine) 

# data[].attributes.subject
Õpiplaani koostamine (oma õppe planeerimine) 

# data[].attributes.body
Mõttekaardistamise reeglid: kasuta tühja paberi lehte; paber peab olema suur, et kõik vajalik mahuks sinna ära; lehe keskele tuleb joonistada pilt ehk teema; kasuta mõttekaardil vähemalt kolme värvi; kasuta mõttekaardil pilte, sümboleid, koode ja mõõtmeid; vali võtmesõnad ja kirjuta need trükitähtedes kaardile; pane iga pilt või sõna eraldi, mitte nii, et pilt ja sõna on koos; tee voogava kujuga jooned välja keskmisest pildist; jooned mõttekaardi keskel peavad olema jämedamad ja muutuma väljaspool järjest peenemaks; hoia jooned sama pikkusega kui neil olevad pildid või sõnad; kasuta kogu mõttekaardi peal erinevaid värve; tee joonte jaoks eraldi värvikood;

# data[].attributes.body
Aktiivõpe tähendab, et sa mõistad õpitut ja oled õpetöösse kaasatud. Aktiivõpes rohkem pingutad ja kui ei tule välja, siis kasutad erinevaid õpiviise. Aktiivõpes oled huvitatud sellest, mida sa teed. Aktiivõpe on vastand passivne õppimine. Passivne õppimine on laisklev õppimine ja lihtsalt tuupimine pähe. Passivset õppimist kasutad kui sa ei mõtle sellele mis sa õppid.

# data[].attributes.headline
Teistele õpetamine (lapselt lapsele õpe) 

# data[].attributes.subject
Teistele õpetamine (lapselt lapsele õpe) 

# data[].attributes.headline
Pane kirja, mida sa tead (vabalt valitud aeg) 

# data[].attributes.subject
Pane kirja, mida sa tead (vabalt valitud aeg) 

# data[].attributes.body
Korralda koos klassikaaslastega rühmaõppe sessioon. Võrrelge märkmeid, looge koos meeldejäävaid materjale ja kontrollige üksteise teadmisi. Kaks pead parem kui üks!

# data[].attributes.body
Korralda koos klassikaaslastega rühmaõppe sessioon. Võrrelge märkmeid, looge koos meeldejäävaid materjale ja kontrollige üksteise teadmisi. Kergem on teha kahekesti, sest üks saab jagada teadmisi teisega ja teist pidi. Kaks pead parem kui üks!

# data[].attributes.body
Enne lugema asumist tuleks lugeda kokkuvõtet, vaadata pilte, jooniseid, lehitseda materjali, lugeda pealkirju. See loob ajus eelteadmisi ning pärast on materjali omandamine lihtsam, sest ajul on infot, millega uusi teadmisi paremini seostada.

# data[].attributes.body
Mõistekaardid on seotud visualiseerimisega. Neid saab kasutada teema paremini meelde jätmiseks ja seoste tekitamiseks. Seda saab teha nii, et paned üldise teema, mida õpid, paberi keskele. Sellest keskpunktist hakkad sa tegema väiksemaid osi, näiteks oleks üldine teema õpistrateegiad ja sellest tuleb joonega välja osa teemast mõistekaardid. Siis tulevad üldise teema osast välja rohkem osi. Sa jätkad seda protsessi kuni teema on läbitud. Seda saab paremaks tega, kui sa kasutad teksti asemel visualiseeritud pilte.

# data[].attributes.body
Vaata ja kuula on õpi strateegia. See on põhimõtteliselt õpetliku filmi vaatamine, kus sa vaatad ja kuulad, mis seal videos tehtud.

# data[].attributes.body
Õpiplaani koostamine on see, kui sa enne töö tegemist plaanid, kuidas sa kavatsed seda tööd teha. Milliseid tehnikaid sa kasutad? Mis ülesanded teed esimesena millised viimasena? Mis ajaks tahad sa lõpetada? Kui kaua arvad sa, et läheb iga ülesandega?

# data[].attributes.body
Tabeli vormis 3 lahtrit. Esimeses lahtris kirjeldatakse seda, mida tead juba teema kohta. Teise lahtrisse kirjutatakse seda, mida tahaks teada saada ja kolmandasse seda, mida saadi õppimise käigus teada.

Eesmärk: Meenutada ja rakendada oma eelteadmisi, äratada uudishimu ja süstematiseerida uut õpitut. Aitab teemale mõelda laiemalt.

Näide: https://www.storyboardthat.com/et/articles/e/kwl-chart

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mis on KWL-kaart?

Haridusliku kasutamise jaoks on palju graafilisi korraldajaid. Graafilisi korraldajaid saab luua peaaegu iga teema ja teema jaoks ning erihariduse graafilised korraldajad on eriti kasulikud õpilaste juhtimiseks. Ehkki mõned on täpsemad, on üks peamisi ajurünnakute ja lugemise üldisemaid ja sagedamini kasutatavaid graafilisi korraldajaid KWL-diagramm . KWL diagramm on graafiline korraldaja teadmiste, küsimuste ja lõpuks omandatud teadmiste salvestamiseks. Tavaliselt kasutavad algklasside õpilased KWL-i diagrammi suurepäraseks vahendiks lugemise ja teabe kogumise koondamisel.

KWLi diagrammid aitavad teil:

Mõtle teadaolevale teabele

Uurige uudishimu teemal

Salvestage uus teave

KW (H) L diagrammi purustamine

KWL-i skeemi saab hõlpsasti teha traditsiooniliste , võrgu- või T-diagrammi paigutustega. Allpool olev tühi KWL-i mall kasutab ainult lahtrite T-Chart paigutust, et rõhutada veergude eraldamist.

Tüüpilisel KWL diagrammil on kolm veergu.

Samuti on olemas valikuline H-veerg, mis võimaldab KWHL-i skeemi.

KWL-i diagrammi ja selle kasutusviiside mõistmiseks tõmmake kõik osad välja.

Mida ma tean

KWL-i diagrammi esimene veerg on veerg K või "Mida ma tean ". Selle eesmärk on tugineda õpilaste eelnevatele teadmistele, mida nad kavatsevad alustada. Õpilasi julgustatakse mõtlema, mida nad juba teavad, kasutades märksõnu või lühikesi fraase teema kohta ja kirjutavad selle üles.

K-veerus on lai teave. See on tavaline ka teema avamisel. Kui õpilastel on raske mõelda, mida nad teavad, või kui õpetaja eelistab täpsemat teavet, võib olla kasulik küsida juhitud küsimusi.

Mida ma tahan teada

Veerg "W" või "Mida ma tahan teada" julgustab õpilasi sukelduma sügavamale ja mõtlema sellele, mida nad tahavad teksti, uurimistöö või tegevuse kohta välja tulla. Nad peavad kasutama oma eelnevaid teadmisi teemal, et mõelda, mida veel nad võiksid sellest teada saada.

Nii nagu "K" veerus, sõltuvad küsimuste tüübid suuresti sellest, mida nad juba teavad teemast või sellest, kui huvitavad nad on. See veerg julgustab õpilasi lugema seda eesmärki.

Mida ma õppisin

„L" veerg või „Mida ma õppisin " on lõpetatud pärast seda, kui õpilased on tekstiga või ülesannetega teinud. Siis vastavad nad W-veerus esitatud küsimustele. Õpilased peaksid samuti salvestama ka muid huvitavaid asju, mida nad ka siin õppisid. Kui nad ei suutnud oma küsimustele W-veerust vastata, võib õpilasi julgustada vastuseid avastama, kasutades muid vastuseid, selle asemel et jätta vastused vastamata.

Veerus "L" oleks pidanud vastama kõikidele küsimustele. Sõltuvalt üliõpilastest võib teabe osas olla nõutav minimaalne nõue. See kehtib eriti siis, kui õpetaja soovib, et õpilased teeksid rohkem kui "W" veerus esitatud küsimustele vastamine.

Kuidas ma õpin

On olemas valikuline H-veerg, mis võimaldab pigem KWHL-diagrammi kui tüüpilist KWL-diagrammi. "H" veerg, " Kuidas ma õpin", pühendab õpilastele koha, kus nad planeerivad, kust nad teavet otsivad. Tavaliselt on valikuline "H" veerg "W" ja "L" vahel. Õpilased saavad oma küsimusi kasutada oma "W" veerust, et aidata neil mõelda, milliseid ressursse nad soovivad või vajavad.

Õpetaja võib otsustada, kas nad soovivad minimaalset arvu ressursse, mida nad vajavad oma õpilastele. Võib osutuda kasulikuks lisada nõue mitte-veebipõhisele ressursile, näiteks füüsilisele raamatule või vestlusele. See võimaldaks õpilastel harjutada erinevaid teadustööoskusi kasutades.

Siin on näide lõpetatud KWHL-i diagrammist aastaaegade tundmaõppimiseks.

KWL-diagrammi kasutamine klassiruumis

KWL-i skeem on klassiruumi jaoks suurepärane ressurss ning süžeeskeemipõhise aspekti lisamine on loominguline viis selle järgmisele tasemele viimiseks. Graafilisi korraldajaid peetakse üldjuhul fotokoopia paberkandjal, kuid kui aeg on muutunud ja tehnoloogia on arenenud, siis on ka haridus. Paljudes koolides on nende õpilastele ligipääsetav arvuti või iPad. Tänu ühiskonna praegusele sõltuvusele tehnoloogiast võib olla kasulik, kui õpilased lisaksid oma igapäevaste ülesannete hulka digitaalsed graafilised korraldajad.

KW (H) L diagramm on minu lemmik, kuna selle lihtsus ja võime seda kasutada kõigis klassides. Nooremates klassides võib õpetaja seda kasutada grupi aruteluna ja tegutseda kirjatundjana. Kuna õpilaste iseseisvad võimed suurenevad, võib KW (H) L diagramm muutuda individuaalseks ülesandeks.

Tee kohandatud KWHL töölehed!

Kui otsite teist sammu või alternatiivset ülesannet, saate luua oma klassis kasutatavaid KWL / KWHL töölehti. On kasulik pidada arvestust selle kohta, kuidas õpilased on iga õppetundi läbinud, et nad saaksid aasta lõpus oma tööd tagasi vaadata. Neid töölehti saab õpilastele kohandada ja välja trükkida, et täita pliiatsit, või neid saab kirjutada süžeeskeemiloomingus nagu digitaalne tööleht. Saate isegi luua mitu versiooni õpilastele, kes vajavad veidi lisatuge, ja hoidke neid tulevikus kasutamiseks käepärast!

Erihariduse taotlused

Need graafilised korraldajad sobivad noortele üliõpilastele, kuid nad võivad olla ka väga kasulikud vanematele õpilastele, eriti neile, kes vajavad täiendavat juhendamist. Veergude viited saavad õpilasi teemast ja väga struktureeritult mõelda. Õpetajad saavad isegi osaliselt täidetud diagrammi esitada või pilte esitada.

KWHLi skeemid Storyboard That on erihariduse jaoks suured:

Kirjutamise asemel käsitsi kirjutamine võimaldab kaasata õpilasi, kellel on rasked motoorsed raskused või kehv käekiri.

Storyboard That on võime lisada pilte, mis on suurepärane õpilastele, kellele meeldivad (või vajavad) visuaalsed kujutised.

Süžeeskeem on printitav neile, kes vajavad paberit. Süžeeskripti saab printida tühja mallina või pärast selle valmimist.

Korduma kippuvad küsimused KW(H)L graafikute kohta

Kuidas saavad õpetajad lisada KWL-i ja KWHL-i graafikuid oma tunniplaanidesse ja kas on mingeid konkreetseid aineid või teemasid, mis KWL-i graafikutele eriti sobivad?

Õpetajad saavad KWL-i graafikuid oma tunniplaanidesse lisada mitmel viisil, olgu see siis teemade tutvustamise, eesmärkide seadmise, uurimis- ja uurimistegevuste või refleksioonipõhiste tegevuste kontekstis. KWL-i ja KWHL-i graafikuid saab kasutada peaaegu igas ainevaldkonnas, sealhulgas keelekunstis, ühiskonnaõpetuses, loodusteadustes ja matemaatikas. Üldiselt saab neid diagramme kasutada igas olukorras, kus õpilased kasutavad uut teavet ja vajavad raamistikku oma mõtete korraldamiseks ja õppimise jälgimiseks.

Mille poolest KWHL-i diagramm KWL-i graafikust erineb ja millal võiksid õpetajad valida üht teise asemel kasutada?

Õpetajad võivad valida KWHL-i diagrammi kasutamise KWL-tabeli asemel, kui nad soovivad julgustada õpilasi oma õppeprotsessi kavatsuslikumalt ja mõtlema. Täpsemalt sobivad KWHL-i graafikud pikaajaliste projektide ja küsitluspõhise õppe jaoks. Lisades jaotise "H", ärgitatakse õpilasi mõtlema mitte ainult sellele, mida nad tahavad õppida, vaid ka sellele, kuidas nad seda õppima hakkavad. See võib aidata arendada metakognitiivseid oskusi ja edendada kasvu mõtteviisi. Siiski võivad KWL-i diagrammid olla sobivamad lühemate tundide või tegevuste jaoks, kus keskendutakse uue sisu tutvustamisele või taustateadmiste kogumisele. Need on lihtsamad, arusaadavamad ja sobivad noorematele ja vähem kogenud õpilastele.

Kuidas saab KWL-i ja KWHL-i graafikuid kohandada erinevate õpistiilide või -võimetega õpilaste jaoks?

KWL-i ja KWHL-i graafikute kohandamiseks õpilaste jaoks on nende konkreetse väljakutse alusel mitu erinevat viisi. Näiteks õpilastel, kellel on raskusi kirjaliku väljendusviisiga, võib lausealguste või mõtteviiside pakkumine aidata neil oma ideid paremini sõnastada. Õpilaste jaoks, kes saavad koostöös õppimisest kasu, võite lubada neil töötada paarides või väikestes rühmades, et koos diagrammi täita. See võib aidata arendada sotsiaalseid oskusi ja edendada klassiruumis kogukonnatunnet. Lisaks saavad õpetajad visuaale, tehnoloogiat, graafilisi korraldajaid ja selliseid kaalutlusi nagu kinesteetiliste õppijate füüsilised tegevused luua kaasavama ja toetavama õpikeskkonna kõigi õpilaste jaoks.

# data[].attributes.attachment_link.title
KWL-i Diagrammi Mall | Graafiline Korraldaja ja Mallid

# data[].attributes.attachment_link.description
KWL-i diagramm on lihtne ja tõhus viis aidata õpilastel end õppeprotsessis läbi viia. Otsige KWL-i ja KWHL-i näiteid ja malle saidilt StoryboardThat !

# data[].attributes.headline
Kuidas minu aju mõtleb? Minu aju analüüs. 

# data[].attributes.subject
Kuidas minu aju mõtleb? Minu aju analüüs. 

# data[].attributes.body
Enne kui hakkad õppima mõtled sellele teemale silmad kinni. Proovid märgata, kuidas sinu aju mõtleb- kas sa kujutad ennast ise ette seal olukorras, kas tunned maitseid, näed kindlaid elemente.

Kui näiteks näed ajalugu õppides kujutad ennast ise ette keskaegses linnas. Siis sa justkui kogeksid olukorda päriselt ja pärast jääb paremini meelde.

# data[].attributes.body
Venn’i diagramm on kasulik, kui sa proovid teha seoseid kahe või rohkemate teemade vahel. Seda tehakse nii, et võetakse mitu teemat ja tehakse need ringidesse, mis lähevad läbi üksteise. Ringi osad, mis lähevad läbi üksteise on see, kuhu sa paned sarnasused või asjad, mis käivad mõlema teema kohta. Ringi osad, mis ei lähe läbi teiste ringide on see, kuhu sa paned asjad mis käivad ainult selle ühe teema kohta.

# data[].attributes.body
Lõikude kaupa õppimine on kasulik, kui sa pead õppima teemat mingist tekstist. Selle strateegiaga sa loed ühe lõigu ja siis analüüsid seda. Analüüsi jaoks saab teha, mida ise tahad, aga sellel ei ole mõttet kui see on liiga lihtne.

# data[].attributes.body
Fookustatud režiimis olles oled sa hästi keskendunud ja nagu on näitel näitatud liiguvad su mõtted kindlas suunas ja ei kaldu teemast kõrvale. Fookustatud režiimist on lihtne muutuda hajutatud režiimi ja, et sa oleks uuesti fookustatud pead palju keskenduma.