# data[].attributes.body
Pestera Scarisoara sau Ghetarul de la Scarisoara adaposteste cel mai mare ghetar subteran din Romania.Pestera Scarisoara s-a format in timpul glaciatiunii cand muntii in care este situata erau acoperiti de zapada si gheata.Pestera avand decat o singura deschidere in partea de sus se formeaza astfel curenti de aer intre suprafata si pestera care ingaduie pastrarea ghietii.

# data[].attributes.body
Rezervaţia naturală are o suprafaţă de 176,60 ha, este inclusă în Parcul Naţional Cheile Nerei – Beuşnita şi reprezintă o zonă colinară cu izvoare, chei, abrupturi calcaroase, vai, lapiezuri, doline, ponoare, peşteri, avene, poiene şi pajişti.

Fauna este alcătuită din mamifere, păsări, reptile, broaşte şi peşti; iar flora (nuc comun, alun turcesc, ghimpe, bujor bănăţean) este specifică grupelor montane din Munţii Banatului.

# data[].attributes.body
La șase kilometri de municipiul Turda, de-a lungul văii Hășdate, se află Cheile Turzii. Rezervația Naturală Cheile Turzii a fost inclusă de UNESCO printre cele mai frumoase monumente ale naturii din România.
Rezervaţia se întinde pe o suprafață de 170 de hectare și are o lungime de aproape doi kilometri. Cheile au o diferență de nivel de aproape 350 de metri. Cabana Cheile Turzii reprezintă punctul de pornire către diverse trasee care străbat pitoreasca zonă. Unul dintre cele mai cunoscute poartă călătorul prin interiorul cheilor, ca apoi să-l conducă spre vârful versantului, oferind o superbă imagine panoramică asupra zonei. Punctul cel mai înalt este marcat de o cruce - de acolo sus se pot vedea nu doar întreaga vale, dar şi oraşul Turda în depărtare.

# data[].attributes.body
Munții Metaliferi au cele mai spectaculoase pasuri montane din Munții Apuseni, iar acest traseu traversează patru dintre acestea, inclusiv Pasul Buceș care este străjuit de impunătorul masiv calcaros Vâlcan. Priveliștea de la Cetatea Devei asupra Văii Mureșului și Măgurii Uroiului încântă privirile oricărui călător. Primul pas traversat de circuit este cel dintre râul Mureș și Crișul Alb, asfaltul proaspăt așternut (DJ 706) șerpuiește prin păduri și ajunge în Țebea.

# data[].attributes.body
Numit și Everestul speologiei române, complexul carstic de la Cetățile Ponorului a fost menționat pentru prima data în 1886 de către Nagy Sandor. În 1929 R. Jeannel și Emil Racoviță cercetează zona intrării. Primii 300 m ai galeriei active au fost explorați de echipa Institutului de speologie din Cluj în 1949. Din 1951 este cooptată și echipa de alpiniști ai AS Armata Brașov condusă de Emilian Cristea. În competiție intră și o echipă de speleologi francezi. În mai multe expediții este explorată galeria activă. În 1957 este atins sifonul final. În alte două intrări din 1972, echipa de alpinism de la A.S. Armata-Brașov, reușește escaladarea peretelui final de peste 100 m înalțime, fără ca să găsească o continuare. Speologii din Ștei sunt cei care au eliminat multe semne de întrebare de pa harta Cetăților.

# data[].attributes.body
Peştera cu Cristale din Mina Farcu a fost descoperită în anul 1987, în urma avansării frontului de lucru a Galeriei miniere Farcu. Peştera se dezvoltă pe o lungime de 251 m şi o denivelare de 16 m. În momentul descoperirii sale peştera a fost considerată o adevarată bijuterie, prin prisma bogăţiei speleotemelor, diversităţii şi formelor cristalelor existente aici. Din nefericire, după descoperire, cavitatea a fost în nenumărate rânduri deteriorată prin ruperea şi distrugerea cristalelor.