# data[].attributes.body
I aktiv lytning øver du dig i at sige så lidt som muligt og lade den anden tale. Du kan understøtte samtalen ved at være nærværende og signalere et åbent og imødekommende kropssprog. Du skaber dermed den bedst mulige stemning for den, der fortæller.

# data[].attributes.body
Det er måden man siger ordene, altså tonefaldet. Her er det ens måde at betone ord som gør sig gældende; f. eks. kan man benytte ironi eller sarkasme som virkemiddel.
Det er også ens ordvalg, hvordan man formulere sig.

# data[].attributes.body
Dette er spørgsmål der ved sin opstrukturering ligger op til at den adspurgte svare noget bestemt, altså noget den spørgende gerne vil høre.

F.eks.
"du vil vel gerne med ud i cafe'en og havde en kop kaffe ikke ?"
her ligger vi op til at borgerens svar gerne skulle være et ja.

# data[].attributes.body
Lukkede spørgsmål er i sin grund et spørgsmål der kun kan svares ja eller nej til. formålet ved at lukket spørgsmål er at få et helt kort og konkret svar. det kan for at for at få afstemt en enig- eller uenighed, eller for at opnå en bestemt information.

F.eks.
"så er alle ved på hvad dagen bringer?"
"Bent. har du fået din medicin her til morgen?"

# data[].attributes.body
Åbne spørgsmål er spørgsmål, som man ikke kan svare ja eller nej til

Gode eksempler på åbne spørgsmål:

1. Hvad kan jeg gøre for dig?

2. Hvordan skete det?

3. Hvordan oplevede du det?

4. Hvornår så du det?

5. Hvornår skal vi ses igen?

6. Hvem gjorde det?

7. Hvor meget skal du købe i dag?

8. Hvorfor oplevede du det?

# data[].attributes.body
Nonverbal kommunikation, den del af kommunikationen, der ikke foregår med ord, men med tonefald, mimik og kropssprog.

Nogle af de elementer, der ofte er involveret i nonverbal kommunikation, inkluderer:

Kropssprog: kropsholdning, bevægelser og fysiske handlinger.

Ansigtudtryk: Mimik, øjenkontakt, smil og andre ansigtsbevægelser.

Toneleje: Stemmetone, tempo, volumen og intonation.

Øjenkontakt: Direkte øjenkontakt, undgåelse af øjenkontakt eller konstant øjenkontakt.

Berøring: Fysisk kontakt, som kan give indikationer om følelsesmæssige tilstande og relationer.

# data[].attributes.body
Variabel kommunikation kan være nyttigt i mange situationer, da mennesker har forskellige kommunikationsstile og præferencer. Ved at variere kommunikationen kan man øge chancerne for, at budskabet bliver forstået og accepteret af modtageren.

Variabel kommunikation kan omfatte at justere toneleje, tempo, ordvalg og andre elementer af kommunikationen for at imødekomme modtagerens præferencer. Det kan også indebære at anvende forskellige kommunikationskanaler, såsom ansigt til ansigt, telefon, e-mail eller sociale medier, alt efter hvad der passer bedst til modtagerens præferencer og situationen.

Variabel kommunikation kan også være nyttig i tværkulturelle kommunikationssituationer, hvor forskelle i kulturelle baggrunde og kommunikationsstile kan påvirke kommunikationen. Ved at tilpasse kommunikationen til modtagerens kultur og præferencer kan man undgå misforståelser og opbygge bedre relationer.

# data[].attributes.body
Afsender: Den der taler.
Indhold: Det der bliver sagt (Informationer og budskab). Modtager: Den der tales til.

# data[].attributes.body
Tovejskommunikation refererer til en kommunikationsproces, hvor budskabet sendes og modtages mellem to eller flere parter. Det indebærer en gensidig udveksling af information og forståelse, hvor både afsender og modtager aktivt deltager i kommunikationen.

I tovejskommunikation lytter modtageren aktivt til afsenderens budskab, og der er mulighed for feedback og spørgsmål. Afsenderen forsøger også at forstå modtagerens perspektiv og reagerer på eventuelle spørgsmål og kommentarer.

Tovejskommunikation er en vigtig del af mange former for kommunikation, herunder personlige samtaler, forretningsmøder, undervisning og offentlige debatter. Det hjælper med at sikre, at budskabet er klart forstået og giver mulighed for at rette misforståelser og præcisere information.

# data[].attributes.body
Envejskommunikation er en kommunikationsproces, hvor budskabet kun bevæger sig i en retning.
Det betyder, at afsenderen sender informationen uden at modtage feedback eller svar fra modtageren. Et eksempel på envejskommunikation er en reklameannonce i en avis eller på tv.
Afsenderen sender sit budskab ud til en stor gruppe af modtagere, men der er ingen mulighed for feedback eller spørgsmål fra modtagerne. Envejskommunikation kan også forekomme i en samtale, hvor den ene person dominerer samtalen og ikke giver den anden person mulighed for at tale og give feedback.
Envejskommunikation kan være effektiv til at levere information til et stort publikum, men det giver ikke mulighed for feedback og interaktion, som kan føre til bedre forståelse og forbedre kommunikationen.

# data[].attributes.body
Tonen vil i dette tilfælde være anklagende, fordæmmende, nedsættende og angribende. det er toner vi bruger hvis vi føler og presset eller at det er modpartens skyld.

der er og et anderledes ordvalg når det er at vi snakker ulvesprog. igen her har vi det med at personifecerer vores sprog. det vil være meget dig, du og i. igen fordi vi angriber vores modpart

# data[].attributes.body
Teorien om girafsprog stammer fra en psykolog ved navn Marshell B. Rosenberg. hans teori lyder på 2 komponenter.

Girafens lange hals:
den lange hals strækker langt op over savanen. lige som girafens lange hals kan vi også stække os op over den komunikation vi har. sagt med andre ord så kan vi se alle aspekter og faktore i sagen, altså se de fra flere vinkler.

Girafens Hjerte:
Girafsprogets anden del hentyder altså til at man altid bør havde sit hjerte med i komunikationen, da de fleste konflikter rodfæster sig i at man fejler ved at komunikere sine meninger og behov ordenligt ud da vi som menesker er for vandte til at af holde vores kort tætte, tilgengæld er vi fænomenale til at spore og finde fejl hos andre. ved at blotlægge sine egne fejl og behov åbner vi et rum hvor er der plads til forståelsen, der ved manglen ender i en konflikt hvor vi søges efter at "destruere" vores modpart

# data[].attributes.body
Vi har lavet et mindmap om kommunikation, og hvad vi mener ud fra det, både godt og ondt.

# data[].attributes.body
Egon er vores Primære Borger.
Han lider af en lettere demens. Dette giver nogle udfordringer i dagligdagen

Egon har også nedsat synsevne og har brug for briller

# data[].attributes.body
Egon har en funktionsevne 2. det vil sige at han har moderate begrænsninger.

Han kan det meste selv men han har brug for hjælp til at huske vise ting, hvilke solvej hjælper ham med
SOSU'en kommer om eftermiddagen og tjekker op på om Solvej men især Egon har det godt

# data[].attributes.body
Her er en lille video hvor vi snakker om, hvordan konflikttrappen er opbygget.

# data[].attributes.body
Hvordan op- og nedtrapper du en konflikt

# data[].attributes.body
Konflikttrappen har 3 stadier - Overensstemmelse - Problem - Fjendtlighed.
Konflikttrappen er et godt redskab til at vurdere, hvordan en konflikt kan gribes an. Konflikttrappen beskriver, hvordan konflikter optrappes og giver nogle idéer til, hvordan man kan løse konflikter på de enkelte trin. Konflikttrappen er en god fælles referenceramme, når I ønsker at drøfte stadiet i en konflikt.

1. Uenighed
Den første fase er uenigheden, hvor parterne har forskellige meninger eller holdninger til noget. Der er endnu ikke nogen egentlig konflikt, men der kan være en vis spænding mellem parterne.

2. Åben konflikt
I den anden fase eskalerer konflikten, og parterne begynder at tage åbent stilling til hinanden. Der kan være aggression, vrede og andre negative følelser involveret. Parterne begynder også at tage konkrete skridt mod hinanden, f.eks. ved at true eller kræve noget af hinanden.

3. Destruktiv konflikt
I den tredje og sidste fase af konflikten bliver den destruktiv. Parterne er fastlåste i deres synspunkter og begynder at ødelægge hinandens positioner eller relationer. Der kan være vold, trusler eller andre former for aggressiv adfærd involveret.

# data[].attributes.body
Kommunikationstyper

Envejskommunikation: når vi ser eller høre noget uden at have mulighed for at svar.

Tovejskommunikation: når vi har mulighed for at svar.

Verbal og non-verbal

Verbal: er det som bliver sagt eller skrevet.

Non.verbal: er ens tonefald, kropssprog og påklædning.

Ord, Kropssprog og Tonefald.

# data[].attributes.body
Der kommer en og hjælper med rengøringen en gang hver 14 dag. ud over det kommer der en SOSU hver dag om eftermiddagen

# data[].attributes.body
Anerkendende Kommunikation:

Metode: vis opmærksomhed, forståelse og respekt.

Mål: borgen skal føle sig set, hørt og forstået.

Redskab: aktiv lytning, gensvar og spørgeteknikker.

# data[].attributes.body
Dokumentation betyder ’At føre bevis for’

Når man dokumenterer, er det vigtigt at man husker at man skal videregive viden og observationer som er vigtigt for borgerens/patientens sammenhængende behandling.

Det skal være kort og præcis.

Man skal huske at borgen har et til at læse det du skriver i dokumentationen og borgens pårørende kan også få retten til dette.

Det er derfor meget vigtigt at vi har vores etik og moral med når vi skriver, vi som SSA har et etisk og morals for det vi dokumentere kan blive tålt af at blive set af både borger og deres pårørende.

Når vi dokumenterer skal vi huske at skrive:

Hvad der er sket.

Hvordan jeg har handlet.

Hvordan har borgen det nu.

hvordan der skal følges op.