# data[].attributes.location_name
Jõhvi kontserdimaja, Pargi, Jõhvi, Ida-Viru County

# data[].attributes.body
Jõhvi kontserdimaja avas uksed 8. oktroobril 2005. aastal. Hoone arhitektid on Ra Luhse ja Tanel Tuhal, saali suurepärase akustika on loonud Linda Madalik.
Kontserdimajas on kino Amadeus, Jõhvi Linnagalerii, Jõhvi muusikakool ja huvikeskus ning kohvik. Jõhvi kontserdimajas saab korraldada erinevaid üritusi: akadeemilisi ja muid kontserte, balletietendusi, konverentse, seminare, messe, näitusi, pidulikke vastuvõtte, balle jm. Kontserdimajal on hea asukoht, avar parkla ning lai tehniline võimekus. Jõhvi kontserdimaja värvikas ajalugu ulatub õigupoolest 1491. aastasse. Praeguse moodsa kontserdimaja asemel laius kunagi historitsistlikus stiilis Jõhvi mõis, mille hooneid ümbritses avar park. Kontserdimaja kõrval asuv park annab tänapäevalgi aimu mõisa kunagisest hiilgusest.

# data[].attributes.body
Valaste joa trepistikult ja matkarajalt avaneb hea vaade maakera 400 miljoni aasta jooksul tekkinud kihtidele. Vaatemängulisem on juga kevaditi ja suurvee ajal. Eriti maalilised vaated avanevad Valastes talvel, kui puhuvad merelt põhjatuuled, mis tekitavad koos veepritsmetega pankrannikul asuvatele puudele jääskulptuure.

# data[].attributes.location_name
Ohepalu järv, Ohepalu, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Soos on väga vaheldusrikas pinnamood. Sellele aitas kaasa mandrijää servakuhjatised ehk oosiahelikud. Jää taandumisel ja sulamisel on mandrijää servakuhjatiste vahele jäänud veest tekkinud järved tasapisi kinni kasvanud. Kunagisest veeväljast on alles Ohepalu Suurjärv, mis on madalaveeline, kuid siiski Kõrvemaa suurim looduslik veekogu. Ühtlasi on Ohepalu Suurjärv üks suurimaid tüüpilisi rabajärvi Eestis

# data[].attributes.body
Porkuni järv on populaarne ujumiskoht, mille järvesaarel asub ka Porkuni mõis ja paemuuseum.
Porkuni järv on 41 ha, paisudega jagatud Suurjärveks ehk Ülemiseks järveks, Karujärveks ehk Alumiseks järveks, Aiajärveks ja Iiri järveks.
Järve on kuulsaks teinud Suurjärvel ujuvad saared ja veetaseme kõikumine. Karstilõhede tõttu on järv mõnel aastal kuivaks jäänud, paljastades järvepõhja ja hävinud kalastiku.
Arvukatest allikatest on tuntuimad Kaie- ja Külmallikas, mille kohta on  mitmeid rahvajutte.
Suvel paadi- ja vesirattalaenutus ning kohvik.
Aastaid Porkuni järvel silma peal hoidnud kohalik elanik Ain Aasa rääkis, et suuremas osas on järv juba praegu tõenäoliselt surnud, sest veetase on ülimadal.
Huvitav teada: Porkuni järvest saab alguse Valgejõgi.

# data[].attributes.location_name
RMK Tudu metsaonn, Suigu, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Tudu metsaonn asub Tudu rabajärve kaldal, Tudusoo looduskaitsealal Lääne-Virumaal. Kunagine jahionn pakub meelepärast puhkust ja suurepärast supluskohta suvel. Sealsesse loodusesse on põimitud põhjamaa looduse omapära. Rada parklast metsaonnini on ehitatud sobivaks ratastooliga liikujatele ja vaegnägijatele on paigaldatud käsipuu. Matkarada jätkub järve ümber asuval soisemal alal.
Tudu terviklik kogum on varustatud lõkkekoha, lõkkepuude, tualeti ning tasuta kasutamiseks on avatud ööbimisvõimalustega metsaonn. Tudu kandis elab mitmeid haruldusi liike nagu metsis, must-toonekurg ja lendorav.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Riigigümnaasium, L. Koidula, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Rakvere Riigigümnaasium on Rakveres 1. septembrist 2022 tööd alustanud riigigümnaasium.

# data[].attributes.body
Kadrina on alevik Lääne-Viru maakonnas. Alevik paikneb maakonna lääneosas. Kadrina alevik on saanud nime püha  Aleksandria Katariina ja 15. sajandist pärineva temanimelise Kadrina kiriku järgi. Kadrina alevikus elas 1. jaanuari 2021 seisuga 2148 inimest.

# data[].attributes.body
Facebookis loodi 2020. aastal grupp Skandinaavia lauanõude austajatele. Grupis käivad peamiselt läbi Iittala, Arabia, Muumi ning ka paljud teised hinnatud lauanõud. Grupiliikmed saavad omavahel nõusid osta/müüa/vahetada ning lisaks näidatakse seal erilise leide mõnest taaskasutuspoest. Grupis liigub info soodushindade, uute toodete ilmumiskuupäevade ning palju muu põneva kohta.

# data[].attributes.location_name
Kadrina Huvi- ja Noortekeskus, Rakvere tee, Kadrina, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Kadrina kunstidekoolis on lisaks kunstiosakonnale ka muusikaosakond. Muusikaosakond avati 1989. aastal. Sellest ajast on kunstidekooli direktor olnud muusikaõpetaja ja dirigent Eve Vunk. Muusikaoskakonna nimekirjas on olnud kokku üle 500 õpilase, lõpetanud on 139 noort. Ma olen õppinud 2013. aastast Kadrina kunstidekooli muusikaosakonnas saksofoni eriala. Kõik õpilased tunnevad huvi muusika ning enda meelelahutuse vastu. Veedame palju oma vaba aega koos ning anname kontserte.

# data[].attributes.body
Meil kõigil on ühine huvi muusika ning selle koostamise vastu. Orkester asutati 2015. aastal. Mina tegutsen seal aastast 2017. Oleme andnud kontserte koos tuntud solistidega, näiteks Koit Toome, Mikk Saar, Eleryn Tiit ning paljud teised. Tuleme kord nädalas kokku, et teha proove ning nautida üksteise seltskonda.

# data[].attributes.location_name
Kadrina Huvi- ja Noortekeskus, Rakvere tee, Kadrina, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Kadrina Kunstidekool on huvikool, mis asub Kadrina vallas Kadrina Keskkoolis. Kadrina Kunstidekool loodi 1989. aastal. Alates 1992. aastast on kooli pidaja Kadrina Vallavolikogu.  Kadrina Kunstidekool annab Kadrina valla ja teiste naabervaldade õpilastele võimaluse õppida kunsti. Kadrina Kunstidekooli asutamise idee autor ja toetaja oli tollane Kadrina Keskkooli direktor Otto Amer (1934-2010).

# data[].attributes.location_name
Esteetika ja Tantsukool OÜ, Laada, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Ühine huvi tantsu vastu, käime esinemistel Eestis kui ka välismaal, osaleme kontsertitel ja võistlustel. Eriti meelde jääv kogemus on rahvusvaheline tantsu, laulu- ja moevõistlus Balt Prix 2023, kus iga tantsutüdruk meie grupist sai meistridiplomi.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Riigigümnaasium, L. Koidula, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Klass G11- Hoiame klassikaaslastega kokku, teeme grupitöid, oleme üksteisele toeks, tähistame koos sünnipäevasid, käime väljasõitudel, koos veedame vaba aega. Käisime klassiõe suures talus ja õhtu lõpetasime saunaühtuga, mängisime kaardimänge.

# data[].attributes.location_name
Võsu Rannaklubi MTÜ, Mere, Võsu, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Iga suve lõpus korraldab Rakvere Muusikakool ja Eesti Muusikakoolide Liit Saksofoni Suvekooli. Viimased kuus aastat on lõppkontserdid toimunud Võsu rannaklubis. Lugusid esitavad kolm erineva vanuseastmega ansamblit, väiksemad kvartetid ning ühine suur saksofoniorkester. Noori saksofoniste õpetavad Eesti parimad saksofonistid, nt Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia professor Olavi Kasemaa.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Rakvere Vallimäel toimuvad tihti põnevad kontserdid. Minule on kõige paremini meelde jäänud kontsert, mis toimus 9. juulil 2022. Esinesid Alika Milova, Shanon, Stefan ja 5miinust.

# data[].attributes.body
Esimene Rakvere Riigigümnaasiumi jõulupidu. Ühistegevus meie kooli õpilastele. Nautisime head seltskonda, muusikat, jooki ja sööki, eriti maitsev oli tort. See oli meie kooli esimene koos viibimine, mida olime kaua oodanud.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Teater, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Lavastus Varjus ja Valguses, kus esinesid Esteetika ja Tantsukooli tantsugrupid ja WAF laulukoor. Lavastuse põhiteemaks oli koolikiusamine. Kuidas seda ennetada? Kuidas abi küsida? Igas koolis esineb koolikiusamist, oluline on kõigil olla sellest teadlik ja seda vähendada. Ka psühholoog
Rita Rätsepp ja terapeut Ants Rootslane andsid nõu. Oma loo rääkis Roomet Poom, üle Eesti asuvate Esteetika ja Tantsukoolide direktor Merje Poom`i poeg, kes on kogenud koolikiusamist.

# data[].attributes.location_name
Triinu lasteaed, Lembitu, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Triinu lasteaed asub Rakveres Lembitu tänaval. Mul oli hea lühikene maa minna hommikuti ema või isaga lasteaeda kui elasime Seminari tänaval. Lasteaias tutvusin ma oma esimeste sõprade ja sõbrannadega. Lasteaias mulle meeldis laulda, tantsida ja mängida nii üksi kui ka teiste kaaslastega. Kui lasteaed oli remondis, pidime rühmadega olema Rakvere Gümnaasiumis kuniks lasteaed korda sai. Lasteaia laul: https://youtu.be/KhxjaVmEqJI

# data[].attributes.headline
Veltsi küla, Arumetsa tee, Sõstramäe talu

# data[].attributes.subject
Veltsi küla, Arumetsa tee, Sõstramäe talu

# data[].attributes.body
Veltsi on küla, mis asub Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas. Küla territooriumile on jäänud Veltsi mõis, mis tekkis 1709. a Neeruti mõisast eraldumisel. 1920. aastatel moodustati mõisast Veltsi asundus, hiljem asund, mis 1977 sai küla staatuse, samas kui senine Veltsi küla mõisast põhjas liideti Lihulõpega. Minu ema poolsed pereliikmed on seal üles kasvanud. Oma lapsepõlve subed veetsin ma tavalisel seal, vanemate õdede ja vanavanemate seltsis. Minu vanavanemad elavad seal siiamaani koos koduloomadega ja hoiavad oma kodu.

# data[].attributes.body
Kantküla pn Lääne-Virumaal Vinni vallas olev küla. Kantküla esmalt mainiti 1241 Taani hindamisraamatus kujul Kandukyl. Millalgi 16. sajandil oli küla jagatud Mõdriku ja Rägavere vahel. Küla mainiti 1540 kujul Kantkull ja 1726 kujul Kandcüll. Küla asus Viru-Jaagupi kihelkonnas ja kuulus Rägavere mõisale. Külapõhiossa rajati Roosna karjamõis, mille alale rajati 1992 Roosna asundus. Hiljem liideti see Kantkülaga. 1977 liideti Kantkülaga Liivu, mida esmamainiti 1913 kujul Liwa ja Metsaserva kõla, mida esmamainiti 1970. Aastatel 1992-2017 asus küla Rägavere vallas. Külanimi lähtub arvatavasti sõnast "kand" või "känd". Tänapäeval hääldub peenendatuna, sest seostub rahva meeles sõnaga "kant", "kandi". Käisin seal väiksest saati kuni lasteaiani isa poolsetel vanematel külas, eriti suvel. Minu isa ja tema vanemad kolisid Kankülla enne põhikoolli lõpetamist ja isa elas seal gümnaasiumi lõpuni. Miu vanavanemad ja vanatädi elasid seal vanaduse lõpuni ja kahjuks ei jätnud me seda maja endale.

# data[].attributes.body
Viru-Kabala on küla Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas. Aastatel 1992-2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusrrformini) asus küla Rägavere vallas. Küla läbivad Sämi-Sonda-Kiviõli tee ja Sõmeru-Kabala tee. Samuti läbib seda Tallinn-Narva raudtee ning sellel asub küla piires Kabala raudteejaam. Kabala jaamahoone valmis koos raudteega 1870. aastal ja on säilinud autentsena, kui ei ole ka kasutuses ja lagneb. Külas tegutses Viru-Kabala raamatukog. Külast voolab läbi Pada jõgi. Selle Põhjaosas asuvad Kabala soo ja Voorse Kassamäe soo. Seal oli minu isa esimene kodu, seal juhtunud lugusid on põnev kuulata kui isa jutustab. Ta käis seal eemal olevas Põlula koolis, kus omandas põhihariduse. See kool suleti 2020. aastal.

# data[].attributes.body
Ridaküla tütarküla on Põima. Ridakülaga liideti 1977. aastal Vanamõisa, Koplimetsa ja Tõrma. Vanamõisas asunud Põima algkool lõpetas töö 1964. aastal ja kolhoos likvideeriti Eesti iseseisvumise järel. Peale koolimaja sulgemist kasutatakse hoonet Ridaküla Seltsimajana. Selles koolis õppis minu vanaema.

# data[].attributes.location_name
Nõmmküla mõis, Nõmmküla, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Nõmmküla mõisa on esmakordelt mainitud 1620. aastalˇ. 1813. aastani kuulus mõis Fersenite suguvõssa ning kuni 1919. aasta võõrandamiseni kuulus mõis Taubede perekonnale. Mõis ehitati peale võõrandamist ümber korteriteks, kus sündisid minu vanavanemad ning teised sugulased.

# data[].attributes.location_name
Estonian Spirit OÜ Moe piiritusetehas, Moe, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Moe piiritustehas oli Eesti piiritustootmisettevõte. Ettevõte alustas tööd 1887. aastal kui Moe mõisas alustas tööd piiritus- ja õlletehas. 1999. aastal vahetas ettevõte omanikku, kuid 2009. aastal kuulutati välja pankrott. Mitmed minu sugulased elavad ning on seal töötanud, näiteks autojuhina.

# data[].attributes.location_name
Lasteaed Sipsik, Pargi, Kadrina, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Lasteaed Sipsik on lasteaaed Kadrina vallas. Väikesena käisin seal lasteaias. 1. juunil 1945 avati esimene lastesõim Kadrina Algkooli hoones, kus hoiti lapsi kuuel päeval nädalas. Aastal 1962 sai lasteaed oma kasutusse maja. See maja ei olnud lasteaiaks kohaldatud, oli mõeldud ridaelamuks. 1977. aastal avas Kadrina Lastepäevakodu oma uksed vastvalminud lasteaiaks ehitatud majas. Lasteaed oli mõeldud 280 lapsele. Tööd alustas 12 rühma. 3 aastat hiljem sai lasteaed nime Sipsik.

# data[].attributes.location_name
Kadrina Keskkool, Rakvere tee, Kadrina, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Kadrina Keskkool on üldhariduskool, mis asub Kadrina vallas. Omandasin enda põhikoolihariduse Kadrina Keskkoolis. 2021. aasta sügise seisuga õpib Kadrina Keskkoolis 612 õpilast. Esimesed viited kooli olemasolule Kadrinas pärinevad 17. sajandi lõpust. Kadrina Keskkool asutati aastal 1902. ning tegutses Kadrina lähedal Kadapiku külas Strandmanide majas.

# data[].attributes.body
Kõldu on küla, mis asub Haljala vallas Aaspere külje all. Kõik minu ema-poolsed pereliikmed ja sugulased on seal kandis üles kasvanud, koolis käinud ja mõned ka tänaseni elavad seal. Veetsin ka ise suur osa oma lapsepõlvest Kõldu külas. Minu vanavanematel on seal armas koduke, kuhu mahub terve perega üsna mugavalt ära. Väiksena põhimõtteliselt elasin kõik oma suved seal. Loomulikult külastan ma oma sealseid sugulasi siiani väga tihti.

# data[].attributes.body
Ahti Bachblum on sündinud Haljalas aastal 1976, 8. mail. Ta on eesti pianist, laulja, helilooja, dirigent, organist ja vaimulik. 1995. aastal lõpetas Bachblum Heino Elleri nimelise Tartu Muusikakooli klaveri eriala. Ta on õppinud ka klassikalist laulu Eesti Muusikaakadeemias Teo Maiste juures ning džässklaverit Viljandi kultuurikolledžis. 2007. aastal asus ta õppima Usuteaduse Instituudis. Ta ordineeriti aastal 2010 diakoniks. Ta on laulnud Vanemuise kooris, kooris HaleBopp Singers ning teinud klaverisaatjana koostöid paljude kooride ja ansamblitega. 2016. aastast on ta meeskoori Rakvere abidirigent ja klaverisaatja.

# data[].attributes.body
Rain Veideman, sündinud aastal 1991 1. oktoobril Haljalas on eesti korvpallur. Veidemani profikarjäär algas 2008. aasstal, kui ta liitus Kuremaa SK meeskonnaga. 2009. aastal liitus ta Rakvere Tarvaga, kus mängides sai ta korvpalli Meistriliiga hõbemedali ning ta nimetati aasta noormängijaks. Järgmisel hooajal liitus ta TÜ/Rockiga, kus ta sai jälle Meistriliiga hõbemedali ja aasta noormängija tiitli. 2013. aastal mängis ta Saksamaa meistriliigas osaleva BBC Bayreuthi koosseisus. 2013 - 2017 mängis BC Kalev/Cramo ridades. Alates 2017. aastast mängib Veideman Itaalia tugevuselt teises liigas Amici Pallacanestro Udinese meeskonnas. Alates 2010. aastast on Rain Veideman kuulunud Eesti korvpallikoondisse.

# data[].attributes.body
Tanel Padar, sündinud aastal 1980 27. oktoobril on eesti laulja ja laulukirjutaja. Ta õppis Haljala Keskkoolis, kuid langes 17-aastaselt sealt välja. Peale seda õppis ta Tallinna Täiskasvanute Gümnaasiumis ja Estonian Business School'is tehnoloogiaettevõtluse erialal. Padar on muusikakoolis õppinud klarnetit ja saksofoni, laulnud kiriku- laste- ja poistekooris, tegelenud rahvamuusika ja võistlustantsuga. Tema tuntus saabus võitudega konkursil ''Kaks takti ette'' (1999) ja Eurovisiooni lauluvõistlustel (2001). Ta asutas ansambli Speed Free ja kirjutas kõik ansambli lood ise. Hiljem on ta loonud ansamblid The Sun, Tanel Padar Blues Band ja Tanel Padar.

# data[].attributes.body
Ahti Bachblum sündis 8. mail 1976. aastal Haljalas. 1995. aastal lõpetas ta Heino Elleri nimelise Tartu Muusikakooli klaveri erialal. Ta on õppinud ka Eesti Muusikaakadeemias klassikalist laulu ning džässklaverit Viljandi kultuurikolledžis. Ta on laulnud Vanemuise kooris ning olnud klaverisaatja mitmetele teistele kooridele ja ansamblitele. 2016. aastast on ta meeskoori Rakvere abidirigent ja klaverisaatja.
Ahti Bachblum on tulnud 4 korral Raimond Valgre laulufestivali ja 5 korral Alo Mattiiseni muusikapäevade laureaadiks.

Hetkel on ta Haljala ja Käsmu koguduseorganist

# data[].attributes.body
Georg Thomas Sabler, Venemaaal tuntud kui ka Jegor Jegorovitš sündinud aastal 1810, 10. aprillil Haljalas oli Eesti astronoom. Georg Sabler oli Haljala pastor Georg Christian Sableri poeg ja Thomas Sableri pojapoeg. Sabler õppis Tartu Ülikoolis ja Tartu Ülikooli Professorite Instituudis. Ta oli ka Tartu Tähetorni assistent. Aastal 1853 võttis Georg Sabler osa kronomeetrilisest mereekspeditsioonist, mille eesmärk oli määrata rea Läänemere-äärsete punktide geograafiline pikkus. Sabler vaatles Kuu kulminatsioone ja Halley komeeti. Aastal 1836 osales ekspeditsioonil Kaspa ja Musta mere kõrguste vahe mõõtmiseks.

# data[].attributes.body
10. septembril 1884. aastal sündis Haljalas Herbert Voldemar Johanson. Peale keskkooli lõpetamist suundus ta õppima Riia polütehnilisse instituuti. Peale instituudi cum laude lõpetamist otsustas Johanson jääda terveks kümnendiks elama Lätti. Herbert Johanson kuulus ainsa eestlasena Riia Arhitektide Ühingusse ja ühingu aastaraamatuis, kus esitati vaid tugevamaid töid, ei jäetud teda nimetu abilise rolli, vaid toodi projektide juures ära kui Mitarbeiter ehk kaastööline. Eestis sai tema esimeseks suuremaks tööks Riigikogu hoone Toompeal. Johanson on kaasatöötanud endise Pelgulinna algkooli, Eesti Panga Viljandi osakonna hoone, Prantsuse Lütseumi hoone ning ka paljude teiste hoonete valmimisel.

# data[].attributes.body
Haljala rahvarõivad kuuluvad Põhja-Eesti rahvarõivarühma. Sinna rühma kuuluvad lisaks Haljalale ka teised Harju- Järva- ja Virumaa rahvarõivad. Selle rahvarõivarühma lõunapiir langes kokku Eestimaa ja Liivimaa vahelise piiriga. Haljala rahvarõivastele on omane põlvpükstest ja lühikesest koosnev ülikond meestel ja naistel värvikas pikitriibuline seelik, indigoga tumesiniseks värvitud villased rõivad. Kõige iseloomulikum siinsele naisterõivastusele oli kahara lühikese pihakatte ehk käiste kandmine varrukateta särgi peal. Käiseid ja abielunaiste valgest linasest riidest tanu kaunistati alates 18. sajandi lõpust varasema geomeetrilise ornamendi asemel värvilise lillkirjaga. 19. sajandi alguseks oli naiste üldiseks peakatteks Põhja-Eestis saanud pottmüts.

# data[].attributes.body
Virumaa lauluemaks hüütud Viivi Voorand on muusikaõpetaja, dirigent ja rahvamuusik, kes pälvis 2021. aastal ka Lääne-Virumaa Kultuurikapitali elutööpreemia. Tema tütar Kadri Voorand astub uhkelt ema jalajälgedes, ja mitte ainult. Ta üks omanäolisemaid ja hinnatumaid lauljatare Eestis, kes pälvinud nimekaid auhindu, teinud koostööprojekte parimatge Eesti muusikutega ning esinenud kõikjal Euroopas. Viivi on justt see, kes Viru Säru folkloorirevolutsioonile ja -festivalile alustalaks olnud.

# data[].attributes.body
"Aasta õpetaja 2007" kandidaatide hulgast valis komisjon aasta õpetajaks Haljala gümnaasiumi ajalooõpetaja Egon Metsa. Egon Mets on Haljala gümnaasiumi vilistlane ja õpetab samas koolis alates 1996. aastast. Õpilased peavad teda kooli parimaks õpetajaks. Seda tõestavad ka põhikooli ja gümnaasiumi eksamivalikud, kus ajalugu ja ühiskonnaõpetus on eelistatumad ning tulemused paremate hulgas. Edukalt arendab ta õpilastes loogilist maailmakäsutlust ja avarat silmaringi. Väga suur on Egon Mets osa kooliarenduses. Egon Mets on aktiivne Haljala kihelkonna kultuurilootise sündmuste organiseerija ja materjalide jäädvustaja. Noort tegusat ja kohalikele noortele eeskujuks olevat õpetajat Egon Metsa iseloomustatakse järgnevalt: edumeelne, tark, autoriteetne, rahulik, avatud, paindlik ja korrektne.

# data[].attributes.body
Külli on Haljala tüdruk, ta astus Haljala 8- klassilisse kooli 1. klassi 1961 aastal ja lõpetas selle 1969. Peale kooli lõpetamist viis Küllit tee Rakvere I keskkooli ning seejärel Tartu Ülikooli, kus ta omandas eesti keele ja kirjanduse õpetaja elukutse. Mõned aastad töötas Külli ka Rakvere III Keskkoolis emakeele õpetajana, kuid 1982. aastast alates on ta olnud õpetaja Haljala koolis. Külli on täiendanud end erialaselt läbi aastate ning omandanud ka kultuuriloo õpetaja eriala. Lisaks õpetamisele on Külli koostanud ja õpetanud kooli tähtpäevadeks mitmeid luulekavasid ja lühinäidendeid. Tema eestvedamisel toimub igal õppeaastal Haljala valla kirjandivõistlus. Küllit peetakse heasüdamlikuks, hoolitsevaks, malbeks, teistega arvestavaks, kohusetundlikus ja suure südamega inimeseks. Elutööpreemia anti Külli Heinale üle 22. veebruaril Haljala rahvamajas toimunud pidulikul kontsertaktusel.

# data[].attributes.location_name
Viitna järved, Viitna, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Viitna järvestik koosneb kolmest glatsiokarstilise tekkega järvest Kõrvemaa põhjaosas. Nende järvede nimed on Pikkjärv, Linajärv ja Nabudi järv. Järved paiknevad Viitna maastikukaitsealal, mis moodustati 1971. aastal. Alguses oli see Lahemaa rahvuspargi koosseisus, kuid 1997. aastal moodustati eraldi Viitna maastikukaitseala

# data[].attributes.location_name
Vasknarva ordulinnuse varemed, Vasknarva, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.body
Vasknarva ordulinnus oli linnus Ida- Virumaal, Vasknarva külas. Linnus rajati 1349. aastal, et kontrollida Peipsi järve ja Narva jõe veeteid, kuid linnus hävis juba samal aastal sõjakäigu ajal. 15. sajandil ehitati linnus endisele kohale taas üles. Hoone ehitati paekivist ning seinte paksus oli 2,6 - 3,6 meetrit. Arvatakse, et linnus oli omakorda ümbritsetud ringmüüriga. 1558. aasta Vene- Liivi sõja käigus sai linnus taaskord tugevasti kannatada, kuid see taastati 17. sajandi alguseks. Sama sajandi lõpuks oli linnus kas purustatud või hülatud, sest Põhjasõja ajal seda enam ei kasutatud.

# data[].attributes.body
Neeruti maastikukaitseala paikneb Lääne- Virumaal, Kadrina vallas. Kaitseala loodi 1957. aastal, et kaitsta Pandivere kõrgustiku põhjaosa mägesid ja nendevahelisi järvi. Neeruti mäed on tekkinud mandrijää taandumisel. Suurimad absoluutsed kõrgused küündivad seal 125 meetrini. Kaitsealal on olemas matkarada kogupikkusega 14 km, samas võimalus ka lühematkeks matkadeks. Olemas on puhkepaviljonid, lõkkekohad ning ujumisvõimalused. Kaitsealal on keelatud liikuda väljaspool teid ja radu. Kalapüük, seente ja marjade korjamine kaitsealal toimub üldises korras. Kaitseala kogupindala on 1271 hektarit.

# data[].attributes.body
Tudusoo looduskaitseala asub Vinni vallas. Looduskaitseala pindala on 4723,6 ha. Kaitsealal asub Tudu soostik, mis koosneb neljast erinevast soost: Punasoo, Järvesoo, Luussaare ja Rasivere. Sealsed matkarajad on idealsed ratta- või jalgsimatkaks. Kevadeti on metsaalused paksult täis ülaseid ja sinililli. 1997. aastal moodustati Tudusoo maastikukaitseala ning hiljem nimetati ümber looduskaitsealaks.

# data[].attributes.body
Järved asuvad Pandivere kõrgustiku lõunajalamil Rakvere-Vägeva maanteest idas paiknevas oosistikus, 7–11 km Väike-Maarjast lõunas, Tartu poole Äntu maastikukaitseala territooriumil. Väike-Maarja lähedal asuvad 7 selgeveelist Äntu järve. Järvedest suurimad on Valgejärv, Roheline ehk Vahejärv ja Sinijärv. Kaks viimast on unikaalsed eriliselt sinakasrohelise värvuse ja vee läbipaistvuse poolest. Järvede põhjas olev hele järvelubi koos ümbritseva loodusega annab veele kauni värvuse. Eemale jäävad teised Äntu järved: Linaleo, Mäetaguse, Kaan- ja Umbjärv, mis on soise maastikuga ümbritsetud väikesed õõtskallastega metsajärvikud. Järvedega saad lähemalt tutvuda Äntu järvede matkaradu läbides. Valgejärv on suviti ka populaarne ujumiskoht.

# data[].attributes.body
Emumägi on Pandivere kõrgustiku ja Põhja-Eesti kõrgeim tipp, mille kõrgus merepinnast on 166,5 m ja jalamilt 80 m. Emumäel asub vaatetorn, mille 115 astet viivad 21,5 meetri kõrgusele maapinnast ja tipust näeb selge ilmaga kahe-kolmekümne kilomeetri kaugusele. Lisaks vaatetornile on Emumäel veel turismiinfopunkt, kaks madalseiklusrada, erineva pikkusega matkarajad, puhkamiseks laudade ja pinkidega varjualused, puukujude allee ja vana Mursi kalmistu. Pikniku pidamiseks ja grillimiseks on puhkealal olemas istumiskohad ja grillrestidega lõkkeasemed.

# data[].attributes.body
Hulja soo asub Lääne-Viru maakonna keskosas, Rakvere linnast 5 km loodes. Soo on ümbritsetud hästikorrastatud teedega ning asub Pandivere kõrgustiku nõlval, lamedas nõos, Turvas on tekkinud madalveelise veekogu soostumisel. Sood ümbritsevatel aladel levivad moreen, limnoglatsiaalne liiv, saviliiv ning laiguti aleuriit. Kogu soo ning selle ümbrus on kuivendatud. Aluspõhja ülemise osa moodustavad ülemordoviitsiumi lõhelised ja karstunud karbonaatkivimid. Madalsoo on kaetud madalsoo segametsaga, siirdesooaladel levib siirde-soomännik. Suur osa madalsoost on kultuuristatud. Loodusliku rabaala keskossa rajatud kunagised freesturbaväljad on praegu maha jäetud ja sinna on kuivenduse tulemusena kasvanud kasevõsa.  Hulja ja Veltsi freesturbaväljad on maha jäetud, kuigi leidub veel hästilagunenud turvast.

# data[].attributes.location_name
Saka-Ontika-Toila pank – Eesti pikim katkematu pank, Pankranniku, Saka, Ida-Viru County

# data[].attributes.body
Saka-Ontika-Toila pankrannik on Balti klindi kõrgeim ja kõige pikem katkematu osa, mis kulgeb Sakalt Toila klindilaheni. Pankranniku keskmine kõrgus on üle 50 m, Ontika lähistel saavutab ta maksimumi – 55,6 m. Panga ja veepiiri vahele jääv ebatasase pinnaga väga kivine rusukalle on valdavalt kaetud lehtpuumetsaga. Siin asub ka Eesti kõrgeim, 25 meetrine Valaste juga. Kõige parem vaade pankrannikule avaneb Valaste joa juurest trepiplatvormilt või tutvudes unikaalse klindimetsaga rannikule rajatud Valaste õppe- ja  matkarajal.

# data[].attributes.location_name
Kurtna järvestik – Eesti järvederikkaim ala, Vasavere, Ida-Viru County

# data[].attributes.body
Kurtna järvestik asub Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Iisaku-Illuka mõhnastiku põhjaosas. Kurtna Järvestiku kutsutakse Eesti suurimaks järvestikuks. Ligi 30 ruutkilomeetri suurusel alal paikned 40 mitmesuguse suuruse ja sügavusega järve. Järvistut ümbritseva piirkonna looduskasutus on aastakümnete jooksul loodust oluliselt mõjutanud, viies pöördumatute muudatusteni. Järvede ja seda ümbritseva nõmmemetsa kaitseks on loodud Kurtna maastikukaitseala. Mõningates järvedes kasvab haruldasi taimi, nagu vesilobeelia ja järv-lahnarohi.

# data[].attributes.location_name
Alutaguse rahvuspark – Eesti noorim rahvuspark, Iisaku, Ida-Viru County

# data[].attributes.body
Alutaguse rahvuspark on rahvuspark Ida-Viru maakonnas. See on loodud 2018. aastal eesmärgiga kaitsta Ida-Eesti tüüpilisi ja haruldasi soo-, metsa- ja rannikumaastikke ning pärandkultuuri. Alutaguse rahvuspark hõlmab valdavat osa Alutaguse madalikust. Piirkonna eripäraks on läbi aegade olnud hõre inimasustus ja suured asustamata loodusmaastikud. Rahvuspargi tuumiku moodustavad ulatuslikud soo- ja metsamaastikud. Üldiselt tasase pinnamoega alal loovad vaheldusrikkust  mõhnastikud ja oosistikud ning luitestikud.  Läbi Alutaguse kulgevad paljude liikide, sh hundi, karu ja ilvese ränded Eesti ja Venemaa vahel.

# data[].attributes.location_name
Vihula Manor Country Club & Spa, Vihula, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Vihula mõis oli Virumaal Haljala kihelkonnas asunud rüütlimõis. Vihula mõisa on esmamainitud 1501. aastal, mil see kuulus Lodede aadlisuguvõsale. Barokkstiilis mõisasüdarajati juba 18. sajandi esimesel poolel. 19. sajandil rajati hulk stiilseid kõrvalhooneid, mis moodustavad paisjärvekaldal kauni kompleksi.Vihula mõisa peahoone sai praeguse kuju 1880. aastatel, millal  hoone Friedrich Modi projekti järgi ümber ehitati. Mõisa sissesõidutee allee äärde Vihula mõisa väravapostidele rajati Schubertite vapid. Mõisaansamblist on säilinud üle 20 hoone, mis on pärit mitmest eri ajastust. Mälestisteks on neist tunnistatud Vihula mõisa peahoone. Vihula mõisa park paikneb Mustoja vahelduva reljeefiga kaldaterrassidel. Pargis paiknevas kõrvalhäärberis tegutsevad holtell ja Vihula mõisa ökospaa. Mõisale kuulub tehnikamälestisena arvele võetud sõiduauto Berilet.

# data[].attributes.body
Palmse mõis oli rüütlimõis Kadrina kihelkonnas Virumaal. Palmse mõisa oli mainitud juba keskajal, millal Taani kuningas Valdermal II kinkis maa-alad nunnakloostri valdusesse. 1510. Vahetas klooster Nabala mõisa vastu. Uus omanik teenis selle tehinguga 7000 vana Riia marka vaheltkasu. Arend Metztacken, kes 1607. aastal mõisa saabudes ei leidnud eest ühtegi tervet hoonet. Arend alustas mõisa taastamist pärast Altmargi vaherahu sõlmimist 1629. aastal. Samal aastal valiti ta Eestimaa rüütelkonna peameheks ning aastail 1631-1649 oli ta maanõunk ja oli ka Rootsi kuninga Gustav Adolfi ja kuninganna Kirstiina soosik. Arend Metztacken korraldas ülemaalist postiteenuse sisseseadmist ja sõjas laastatud kirikute taastamist. Lühikest aega oli mõis eelmise mõisniku vennapoja Reinhold Metztackeni valduses, kuid tema suri 1657. aastal katku. Arend Dietrich Metztacken päris mõisa alaealisena. Ta veetis suurema osa ajast mõisast eemal, rännates Euroopas reisis Arend Dietrich Rootsis, Saksamaal, Hollandis, Inglismaal, Prantsusmaal ja Itaalias. Pärast tagasipöördumist kihlus ta Gerdraut Elisabeth Wrangeliga, kuid lahkus enne pulmi Eestimaalt ning viibis Hollandis, kus osales Kolmandas Inglise-Hollandi sõjas ja sellega haakunud Prantsuse-Hollandi sõjas. Ta osales paljudes lahingutes. Võitluses taanlastega Landskrona piiramisel sai ta 30. juulil 1676 surma täpsusküti lasust pähe ning maeti Tallinna. Temaga lõppes Metztackenite meesliin. 20. Märtsil 167 7läks Palmse mõis Arendi õele Margareta Dorotheale. Samuti rüüstasid 1703.. aastal mõisa Vene väed, kuid mõisahoone taastati peagi. Gustav Christian von der Pahlen, kes hukkus Esimeses maaailmasõjas jättis oma mõisa lesele ja kahele alaealisele pojale, kes emigreerusid Saksamaale.

# data[].attributes.location_name
Toolse ordulinnus, Toolse, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Toolse ordulinnus on Eesti põhjapoolseim ja noorim keskaegne ordulinnus, mille ehitusajaks loetakse 1471. aastat ja selle rajajaks ordumeister Johan Wolthus von Herset. Toolse ordulinnuse ehitamise põhjuseks peetakse sadama tekkimist 13.–14. sajandil. Sadam ehitati keskajal praegustest ordulinnuse varemetest läände jäävale lahele. Endisest sadamakohast on Toolse lahel säilinud keskaegse lainemurdja jäänused, mille rannapoolsel küljel asuski sadam. Von Herse otsustas 1471. . aasta alguses Tallinna ja Narva vahele poolele teele ehitada uue ordulinnuse, Toolse sadamakoha juurde. Seda lasi ta teha ihuüksinda otsustades, teistega nõupidamata. Linnus rajati kaitseks mereröövlite eest ja see pidi vajadusel tõkestama üle Narva jõe tungivate venelaste edasipääsu Tallinna suunas, saades seega osaks Venemaa vastu suunatud piirikindlustuste süsteemist, ning tagama Toolse sadama kaudu toimuva ordu ja orduvasallide teraviljakaubanduse. Von Herse nimetas uue linnuse Vredeborgiks (rahulinn). 1471. aasta sügisel vangistati von Herse tema enda kaasvendade poolt juulis ning tõugati võimult.  Uueks ordumeistriks saigi von der Borch ja Vredeborg nimetati taas Tolsburgiks. 1483. aastal pani paavst Borchi kirikuvande alla, mistõttu pidi ta ordumeistri ametist taanduma. 1558. aastal, Liivi sõja ajal, langes Toolse ordulinnus venelaste kätte. Liivi sõja ajal linnus purustati. Alguses linnus veel taastati ja oli kasutuskõlblik, kuid lõplikult purustati Toolse ordulinnus Põhjasõja ajal 18. Sajandi alguses ja linnus hüljati.

# data[].attributes.body
Mõisa mainiti esmakordselt 1469. aastal. Mõisa peahoone on ehitatud 18. sajandi keskel rokokoostiilis, projekti kirjutas Tallinna arhitekt Johann Nicolaus Vogeli. Mõisakompleksi hakati renoveerima 1977. aastal ning tööd lõpetati 1980. aastate lõpus. 1840. aastatel hakkas Sagadi mõisa peahoones tegutsema kool. Kool tegutses kuni 1974. aastani. Alates 1999. aastast tegutseb mõisas Sagadi looduskool. Praegu asuvad mõisasüdames metsamuuseum, hotell, restoran ja looduskool.

# data[].attributes.location_name
Kadrina, 45201 Lääne-Viru maakond, Eesti

# data[].attributes.body
Jaamahoone avati 1870. aastal seoses Tallinn- Narva raudtee valmimisega. Esimene jaamaülem oli Friedrich Reinhold Kreutzwaldi poeg Alexis Kreutzwald. Jaama algne hoone oli kahekorrusleline. 1890. aastatel seoses rriigistamisega hoone lammutati ning ehitati hoone, mis on säilinud tänaseni. Kuigi praegune hoone on ehitatud tüüpprojekti järgi, on Kadrina jaamahoone ainulaadne terves maailmas kasutatud materjalide poolest. Seda on peetud üheks Eesti kõige kaunimaks jaamahooneks. 2019. aastal avaldas Eesti Raudtee nimekirja hoonetest, millest soovitakse vabaneda ning antud hoone on selles nimekirjas esindatud.

# data[].attributes.body
Roela Mõis oli rüütlimõis Viru-Jaagupi kihelkonnas Virumaal. Tänapäeval jäävad Roela mõisa maad Vinna valla territooriumile. Mõisa puidust peahoone on rajatud ilmselt 18. sajandi teisel poolel ning 19. sajandi lõpus tugevasti ümber ehitatud. Roela mõis on rajatud Vettaerokae küla asemele. Mõisa on esimest korda mainitud Rogelli nime all aastal 1453. 1835 a. anti Roela mõisas talupoegadele perekonnanimesid. 1840 aastal ostis Roela mõisa kuulus meresõitja ja maadeuurija admiral Ferdinand von Wrangell. Mõisa peahoone ees paikneb Ferdinand von Wrangellile püstitatud mälestusmärk ning tema nime kannab ka Roela Põhikool.

# data[].attributes.location_name
Kadrina rahvamaja, Viru, Kadrina, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Kadrina Rahvamaja on 1930. aastal annetustest saadud raha eest valminud rahvamaja Kadrina alevikus. Suure maja lavale tulid meelsasti etendusi andma ka Eesti suured teatrid. 1950. aasta revolutsiooni järel sai rahvas võimaluse luua haridusseltse, et asutada omal jõul koole ja neid ülal pidada. Tartu Eesti Noorsoo Kasvatuse Seltsi lisati Kadrina osakond, mis seadis oma esimeseks ülesandeks kõrgema algkooli loomise.Järgneva 35 aasta jooksul pidas selts oma põhieesmärgiks kohaliku haridus- ja kultuurielu edendamist. Tänaseks on maja saanud rahva soovil rahvamaja nimetuse. Praegu tegutseb Kadrina rahvamajas mitmeid rahvatantsurühmi, koore ning muusika- ja käsitööring

# data[].attributes.location_name
Rakvere Linnus, Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Rakvere Linnus asub Rakvere Vallimäel. See on olnud muinas-Viru suuremaid linnuseid. Linnuse asukohta on esmakordselt mainitud 13. sajandil. Selle sajandi teisel veerandil hakkasid taanlased Vallimäele lossi ehitama. Samal ajal ilmusid siia esimesed kivihooned, millest mõned on tänaseni säilinud. 2002. aastast asub linnuses SA Virumaa Muuseumid filiaal. Linnus on avatud kui muuseum ja interaktiivne elamuskeskus, kus külastajatele on loodud keskaegne miljöö ning meelelahutus- ja haridusprogrammid. Linnusesse tulles satud 16. sajandi linnuse elu-olu kujutavasse teemaparki, kus nii väikesed kui suured saavad veeta põneva päeva, kehastuda ümber rüütliteks ja sõjameesteks, lahutada meelt ning õppida ühtteist kesk- ja varauusaegsete inimeste elu kohta.

# data[].attributes.location_name
Emakeele ausammas, Viru, Kadrina, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Emakeele ausammas on Kadrina Keskkooli kõrvale püstitatud eesti keelele pühendatud ausammas.  Monument sündis ajakirjanik Rein Siku eestvedamisel ja annetustest kogutud raha toel. 1990. aastal avaldati erinevates ajalehtedes sambakavandi konkursi tingimused. 1990. aasta juunis valis žürii võitjaks kavandi "Põrgupõhja Jürka", mis oli koostatud Vergo Venniku ja Raul Kõllamaa poolt.

# data[].attributes.location_name
Kadrina avalik külasaun + saunamuuseum: lahti pühapäeval N kl 14, M kl 18.30, Sauna, Kadrina, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Kadrina avalik külasaun on Kadrina alevikus asuv vanim järjepidevalt tegutsev külasaun üle kogu Eesti. Üldjuhul on aastas 44 avalikku saunakorda, mida külastavad paljud saunasõbrad nii Kadrinast kui ka Rakverest, Tapalt ja kaugemaltki. Kadrina Saunaklubi toob Lääne-Virumaa nii vanemat kui ka nooremat rahvast kokku, et koos leili visata ja vestelda, saunaruumis pole tarvis kedagi häbeneda.