# data[].attributes.body
Tudusoo looduskaitseala asub Lääne-Virumaal, Rakvere vallas ja on üks kaitsealade kroonijuveele Eestis. Looduskaitseala on suuruselt 2 542 hektarit ja seda iseloomustab mitmekesine maastik, sealhulgas rabad, metsad, sood ja järved. Tudusoo looduskaitseala on tuntud oma rabade poolest, millest suurim on Tudusoo raba. Tudusoo raba on üks suurimaid rabasid Eestis ja sellel on mitmeid unikaalseid omadusi, nagu näiteks raba serval asuvad liivakivipaljandid ja rabasisesed liivaväljad. Rabas võib leida ka palju erinevaid taimeliike, nagu näiteks kõrgesid, sõnajalgu ja erinevaid samblaid.

Lisaks rabamaastikule on Tudusoo looduskaitsealal ka mitmeid järvi, mida ümbritsevad metsad ja sood. Suuremad järved on Tudusoo järv, Kõnnu järv ja Käsmu laht.

# data[].attributes.body
Selja jõgi on umbes 44 km pikkune jõgi, mis voolab läbi Lääne-Virumaa ja Harjumaa. Jõgi saab alguse Lääne-Virumaal Võhu kandist ja suubub Soome lahte. Selja jõgi on populaarne kalastuskoht, kus võib leida haugi, ahvenat, säina ja teisi kalu. Jõe ääres on ka palju matkaradasid ja looduskauneid vaateid. Selja jõgi läbib oma lisaharudega nii Rakvere linna (Soolikaoja), Haljalat (Haljala oja), Sõmerut (Sõmeru jõgi), aga ka Arknat ja Veltsi küla (Veltsi oja). Tegu on tõeliselt kauni jõega, kus on kõrged kaldad. Praegugi võid leida ilusaid vaateid mööda jõekallast kõndides. Sügisel saab jões näha kudema tulnud lõhet.

# data[].attributes.body
Simuna meteoriidikaater asub Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas. Kraater tekkis 1.juunil aastal 1937 Viru-Roela kohal atmosfääris plahvatanud boliidist, mille üks osa kukkus maapinnale. Kraatrist pole leitud meteoriidiainest. See kraater on üks vähestest maailmas, mille tekke tunnistajaks on suure tõenäosusega inimene.  Samas asuva infotahvlil on kirjas:”Sel suveõhtul sisenes maa tumedamatesse atmosfäärikihtidesse kirdest, horisondi suhtes ligi 60kraadise nurga all enam kui 50 tonni raskune meteoorkeha. Jõudnud tihedamatesse õhukihtidesse, plahvatas see 28 kilomeetri kõrgusel Viru-Roela asulast veidi ida pool, muutudes õhtupäikese kiirte käes valgustatud hõbedaseks suitsupilveks. Plahvatuses eraldunud väiksemad suitsujoad, millest igaüks märgistas meteoriidikillu teed, suundusid maapinna poole ja üks suurimaist just siia Orguse küla suunas. Plahvatus hajutas meteoorkeha killud enam kui saja ruutkilomeetri suurusele alale,”

# data[].attributes.body
Järv asub Põhja-Eesti rannikumadalikul, Käsmu poolsaare lõunaservas. Järveni viib väike metsarada. See on päikeselise ilma tohutult võluv paik kuna vesi sillerdab siis kaunilt ja igale poole kuhu vaadata on näha, kus veepiir lõpeb ning algab mets. Järv ei ole ruumalalt väga suur, kuid kui seda kusagil puu all istudes silmitseda, siis loob see tunde, et oled väga väike. Seal käiakse ka kalastamas, aga ma ei tea, et see populaarne ujumiseks oleks ja seda seepärast, et seal ei ole rannariba voi mugavat kohta, kus vette nii-öelda hüpata. Samuti on see väga huvitava asukohaga, nimelt on vaid paarisaja meetri kaugusel meri, ent ometi ei ole järv otseselt sellega seotud. See on väga vaikne ja rahulik kohake ning mitte üldse kaugel Rakverest. Mulle väga meeldib käia seal ümber järve jalutamas ning kõik see teebki sellest vägeva koha.

# data[].attributes.location_name
Viitna Pikkjärv, Viitna, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Viitna Pikkjärv on oligotroofne järv Lääne-Virumaal Katrina vallas Viitna külas. Järv asub Viitna maastikukaitsealal ning on üks kolmest Viitna järvest. Oligotroofsed järved on ökoloogiliselt unikaalsed ning neid leidub Eestimaal paljude ekspertide arvamusel kõige vähem. Järv paikneb Kõrvemaa ja Põhja-Eesti platoo piirialal. Kaladest leidub ahvenat, haugi, kokre ja lutsu. Kalapüük on keelatud. Viitna Pikkjärves saab suviti ujumas käia kui ka ühes otsas asuval rannaliiva ribal päevitada. Järve ümbruses on kaunis mets ning samuti on seal väga mõnus ja rahulik jalutada. Viitna kolm järve on väga vägevad kuna asuvad üksteisele nii lähedal ja on tekkinud erilist moodi. Mina külastan need järvi iga suvi väga tihti ning minu jaoks on nad juba väiksest peale vägevad kohad.

# data[].attributes.body
Porkuni järv asub Lääne-Virumaal, Tamsalu vallas. Järv on üks suuremaid looduslikke järvi Eestis, mille pindala on 3,6 km². Järve ümbruses on kaunis loodus, mida saab nautida jalutades või matkates. Järve ääres on palju erinevaid puhkekohti, kus saab piknikku pidada või lihtsalt lõõgastuda. Lisaks on järve ümbruses mitmeid matkaradasid, mida saab läbida, et näha kauneid vaateid ja veeta aega looduses. Kui sa soovid ujuda, siis järve vesi on suvel piisavalt soe, et ujuda ja vees mõnusalt aega veeta. Porkuni järve ümbruses on ka palju võimalusi tegeleda erinevate tegevustega, nagu kalastamine, kanuumatkad ja ratsutamine. Olen ise ka käinud mitmeid kordi Porkuni järve ääres suvel ja mulle väga meeldib seal. Mõnus koht, kus veeta üks parajalt soe suvepäev

# data[].attributes.body
Sinijärv asub Lääne-Virumaal Väike-Maarja vallas. Järv on tuntud oma sinise vee poolest, mis on tekkinud järve põhjas oleva lubjakivi tõttu. Järve ümbruses on kaunis loodus, mida saab nautida matkates või jalutades. Järve ääres on palju erinevaid puhkekohti, kus saab piknikku pidada või lihtsalt lõõgastuda. Lisaks on järve ümbruses mitmeid matkaradasid, mida saab läbida, et näha kauneid vaateid ja veeta aega looduses. Kui sa soovid ujuda, siis järve vesi on suvel piisavalt soe, et ujuda ja vees mõnusalt aega veeta. See on koht, kuhu ma kindlasti läheks ise ja veel viiks ka teisigi.

# data[].attributes.body
Lahemaa Rahvuspark asub Eesti põhjarannikul Lääne-Viru ja Harju maakondade piiril. See on Eesti esimene ja suurim rahvuspark, mis loodi 1971. aastal. Rahvuspargi territooriumil on palju erinevaid elupaiku, nagu rannikumetsad, sood, järved ja rannikuluidete alad. Lisaks on seal ka palju erinevaid loomi ja linde, nagu hirved, metssead, ilvesed, rästikud, kalad ja linnud. Rahvuspargis on palju erinevaid matkaradasid, mis võimaldavad sul nautida kauneid looduslikke vaateid. Näiteks on olemas matkarada, mis viib kuni 4,5 km kaugusele mereni, ja matkarada, mis viib läbi rannikumetsade. Lahemaa Rahvuspargis on ka palju võimalusi tegeleda erinevate tegevustega, nagu jalgrattasõit, kalastamine, kanuumatkad ja ratsutamine. Lisaks saab rahvuspargis nautida kauneid merevaateid, külastada erinevaid muuseume ja maitsta kohalikku toitu.

# data[].attributes.location_name
Ebavere mägi, Ebavere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Ebavere mägi asub Väike-Maarja lähedal. Ebavere mägi oli muinaseestlaste hiiemägi. On jutt, et saarlaste suur jumal Tharapita olevat sündinud sellel mäel ja sealt siis Saaremaale lennanud. Seda mäge seostatakse ka Kaali järve loomisega. Levinud on lood ka Ebavere mäe sees asuvast linnast, Ebavere nõiast, Mäe-ja Jõevaimust. Ebavere mäe kõrgus on 146 meetrit. See vaade, mis avaneb Ebavere mäelt, on tõesti imeline. Sealt näeb tõesti ära kui kaunis loodus on Lääne-Virumaal. Väga soovitan seda kohta külastada.

# data[].attributes.body
Imastu järv, tuntud nimega ka Imastu allikas, on järv Lääne-Virumaal. Täpsemalt asub see Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas Imastu külas. Veekogu üldpindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on umbes 533 meetrit. Järves asub ka üks saar. Imastu järv on mõnus koht kalapüügiks ja ka niisama nautimiseks. Peale kalapüügi saabki nautida loodust ja lõõgastuda. Kui elad Rakveres või siin lähedal, siis soovitan kindlasti seda kohta külastada. See ei asu ju tegelikult üldse kaugel ja on mõnus nautida aega looduses.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
31.detsembril kell 11 toimus Rakvere Vallimäel vabaõhukeskuses aastavahetusekontsert, kus esines palavalt armastatud Terminaator. Kontsert oli tasuta kingitus Rakvere linna elanikele. Suur osa inimesi Lääne-Virumaalt ja ka mujalt olid kohale tulnud, et võtta kõik koos uus aasta vastu. Rahvast oli meeletult ja kõik nautisid. See oli väga meeldiv üllatus linna poolt. Kontserdil oli ka elamusi pakuvad valgusefektid ja leegimasinad. Kõik olid nii õnnelikud. Loodan, et linn kavatseb ka tulevikus korraldada selliseid ürituse. Ka just möödunud nädala pühapäeval oli seal samas tasuta kontsert, kus oli ka väga palju inimesi. On näha, et linnarahvale see meeldib ja kõik kasutavad võimalust.

# data[].attributes.body
Mina elan Rakvere vallas ja kuulun Rakvere valla kogukonda. Mul on väga hea meel, et kuulun just siia kogukonda, sest Rakvere vald pakub häid võimalusi lastega peredele. Vald maksab kõigi sissekirjutatud laste trenni kuumaksumused kuni saja euro väärtuses kinni ning gümnaasiumis käivatele lastevanemate makstakse kaks korda aasta kuuekümne eurone toetus. Alati kui ka uusi maju rajatakse valda, siis hoolitsetakse selle eest, et teed oleksid korras ja valgustatud. Väga tore on ka see, et tihti korraldatakse erinevaid üritusi. Näiteks talgupäevasid, mis on vägagi abistavad. Sammuti on ka korraldatud lambafestivale ja muid selliseid üritusi, kus saab alati võtta osa kogu perega. Mulle väga meeldib Rakvere valla kogukonda kuuluda, sest on näha, et meist hoolitakse.

# data[].attributes.body
Rakvere linna kodukohvikute päev on üks minu lemmik üritusi, mis linnapäevade raames toimub. Kogu linn oli täis hubaseid kohvikuid, kus kohalikud elanikud pakkuvad  oma kodudes valmistatud toite ja jooke. Ma olen mitmeid kordi uudistamas käinud ja külastanud ka mitmeid kohvikuid ja maitsnud erinevaid roogasid. Minu lemmikuks osutus üks kohvik, kus pakuti maitsvat kooki ja kohvi. Kohvik oli väga hubane ja seal oli tore atmosfäär. Lisaks toidule ja jookidele oli kodukohvikute päeval ka palju muusikat ja meelelahutust.Kodukohvikute päev oli ka suurepärane võimalus veeta aega oma pere ja lähedastega ja tutvuda kohaliku kogukonnaga.

# data[].attributes.body
Mina kuulun Rakvere linn kogukonda. Siia kuulub veel minuga ligikaudu 17 000 inimest. Kui seda arvu vaadata on see päris suur kogukond. Nii paljud inimesed saavad palju ära teha, et meil siin koos tore ja mõnus oleks elada. Seda on näha, kuidas igapäevaselt nii mitmed inimesed näevad vaeva, et muuta see linn veelgi paremaks ja arendada seda. Kuigi ma ei tunne kõiki inimesi, kes siia kogukonda kuuluvad olen ma siiski siia sünnist saati kuulunud. See on väga oluline mulle ja suur osa minust. Rakvere inimesed on väekad ja neil on suur soov teha suuri asju, millega teistele eeskuju anda. Ma olen tohutult uhke, et saan siia kogukonda kuuluda ja anda oma panuse selle arendamiseks. Iga inimene on väike, kuid oluline osa tervikust, et see kogukond saaks toimida sellisena nagu see hetkel on.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Reaalkool, Võidu, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Mina valisin oma kogukonnaks Rakvere Reaalkooli kogukonna. Kuigi ma seal enam ei õpi, siis kuulun ma selle kooli vilistlaste kogukonda. Mul on nii palju toredaid mälestusi sellest koolist. Ma mäletan, et esimene päev oli väga hirmutav, kuid õnneks leidsin kiiresti uusi sõpru ja kohanemine uue keskkonnaga ei olnud raske. Meil oli koolis väga palju huviringe ja tegevusi, mis aitasid meil oma huvisid avastada ja arendada. Meil oli ka palju kooliväliseid üritusi, nagu näiteks spordipäevad ja ekskursioonid. Minu lemmik oli kindlasti klassiekskursioon, kus me käisime Pärnus 8. klassi lõppu tähistamas. See oli suurepärane võimalus veeta aega koos klassikaaslastega ja kogeda midagi uut. Kooli õpetajad olid väga toetavad ja abivalmid. Nad olid alati valmis meid aitama ja meie küsimustele vastama.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Spordikeskus, Kastani puiestee, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Mulle tundub, et Eesti Ööjooks on suurepärane sündmus, mis ühendab jooksmist ja pidutsemist. See on suurim öine jooksuüritus Eestis, mis toimub tavaliselt maikuus. Üritusel on mitu erinevat distantsi, mille hulgast saab valida vastavalt oma võimetele. See on suurepärane võimalus nautida jooksmist ja koos sõpradega aega veeta.

Eesti Ööjooksul on palju erinevaid tegevusi, mis sobivad nii lastele kui täiskasvanutele. Üritusel on ka palju muusikat, tantsu ja meelelahutust. See on suurepärane võimalus kogeda Eesti kultuuri ja traditsioone. Lisaks on võimalik proovida erinevaid Eesti roogasid ja jooke, mis on valmistatud kohalikest toorainetest.

# data[].attributes.body
Viru folk on alates 2008. aastast augustis Käsmus toimuv muusikafestival. Viru Folki korraldab MTÜ Viru Folk, festivali peakorraldaja on Peep Veedla. Viru Folgi moto on "Mõnus muusika kaunis keskkonnas." Viru Folk on saanud kahel korral (2015 ja 2017) Euroopa festivalide kvaliteedimärgise EFFE. Alates 2013. aastast on Viru folk keskendunud ühe piirkonna muusikale ja kultuurile. Seal ei astu üles eriti pop-muusikuid, vaid artistid, kes on kuidagi sügavamalt ning pikemalt seotud kultuuriga ja selle arendamisega. See on rahulik festival, kus inimesed saavad kasvõi istudes murul nautida kaunist muusikat ja veeta aega looduse keskis. Seda külastavad paljud vanemad inimesed ja paraku vähem noori, kuid see on väga oluline osa Virumaast.

# data[].attributes.body
Võsul on toimunud juba mitmeid aastaid rannafestival. Seda peetakse enamasti juuli lõpus ning kaks päeva järjest. Festival toimub otse Võsu rannas, koge mere ääres ja pehmel rannaliival. Sinna tullakse kokku üle kogu Eesti ja olenemata sellest on inimesed seal alati ühtsed ning naudivad neid õhtuid sajaga. Seal astub üles palju tuntuid Eesti artiste ning tavaliselt ka vähemalt üks välismaalt, kuid see jäetakse parimaks palaks õhtu lõppu. Festivalil pakutakse palju erinevaid sööke ja jooke ning alati on platsis ka mingi atraktsioon. See festival loob alati tõelise tunde suvise tunde ja tekitab meeldejäävaid mälestusi pikaks ajaks. Mina olen oma sõpradega sellest osa võtnud juba paar aastat ning me iga aasta ootame seda suure põnevusega tagasi.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Riigigümnaasium, L. Koidula, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Rakvere Riigigümnaasiumi kogukond koosneb tervest meie kooliperest ehk õpilastest ja õpetajatest. Meie koolis toetatakse õpilasi nende tegemistes väga ja ollakse üldiselt üks suur ja lahe koolipere, see teebki meist ühe õige kogukonna. Olenematta sellest, et meie kool on veel päris noor siis oleme saanud selle lühikese ajaga koolis juba ühtseks pereks. Kahju on juba näha kuidas meie G3 on vaikselt lõpetamas ja lähevad uute tuulte poole. Minu puhul on väga oluline ühtsus ja toetus ja seda saab meie koolist palju. Kindlasti soovitan Rakvere Riigigümnaasiumit, sest me oleme ühtne pere, toetame ja tunnustame, moodustame ühe suure perekonna.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Veteranirock 2023 oli sündmus mis toimus 23.aprillil Rakvere vallimäel. See üritus korraldati veteranide päeva auks. Seal sai ka annetada erinevaid summasid, tegevus oligi heategevusliku eesmärgiga. Inimesi oli seal tohutult palju, võiks isegi öelda, et enamus rakvere elanikke oli kohal. Seal sai nautida muusikat ja erinevaid toiduelamusi. Nii lahe oli näha kuidas me kõik koguneme kokku ja naudime üheskoos mõnusat õhtut. Üritus kestis õhtutundideni kuid õnneks ilm oli ilus. Lauljad, kes seal laulsid, olid imelised ja tundus, et ka inimestele väga meeldis. See oli tõesti väga lahe üritus ja mulle meeldis näha kui palju inimesi seal oli.

# data[].attributes.location_name
Kastani puiestee, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Rakvere linnapäevad on tore elamus nii linna elanikele kui ka teistele inimestele. See toimub juuni alguses  kui on just väga head ilmad, et minna seda nautima, kestab see lausa mitu päeva. Seal saab kogeda väga palju kultuurilisi sündmuseid. Linnapäevadel on palju erinevaid maitseelamusi, tantsu- ja lauluelamusi. Kui on plaanis minna linnapäevadele tasub varuda lausa mõnusalt aega, sest inimesi on palju ning ka vaatamist jagub. Ise käin seal igal aastal, plaan pole just sealt midagi soetada aga mõnus suhkruvatt või kuluuturiline elamus kulub ju alati ära. Kindlasti soovitan seal vähemal korra ära käia ja näha kui vägev see kõik on.

# data[].attributes.body
Haljala vald on omavalitsusüksus Eestis Lääne-Virumaal. Haljala vald moodustati 2017. aastal senise Haljala valla ja Vihula valla ühinemisel. Haljala vald paikneb Lääne-Viru maakonna põhjaosas. Vald piirneb läänes Kuusalu, lõunas Kadrina ja Rakvere ning idas Viru-Nigula Vallaga. Põhjas piirneb vald merega, valla merepiiri pikkus on ligikaudu 100 km. Haljala vallas on 72 küla ja 2 alevikku. Haljalas käis koolis minu isa, kes elas Aasperes ja see oli temale lähim kool, kus käia. Seal koolis käisid ka tema õed ja vennad. Perega käime Haljalas tihti. Tavaliselt külastame sealseid söögikohti. See jääb ka meile tee peale, kui vanaema juurde Aasperre sõidame ja peale tema juures käiku vahest käimegi Haljalas söömas.

# data[].attributes.body
Hulja on alevik Lääne-Viru maakonnas, Kadrina vallas. Asulasse jääb Hulja mõisa keskus. Mõisast on esimesed teated 1518. aastast. Mõisa peahoone ja park on arvatud kultuurimälestisteks. Hoone on seisnud viimased aastakümned kasutuseta.Asulas asus Hulja sovhoosi keskus. Hulja alevikus sündis ja elas minu ema koos oma ema, ning õdede ja vennaga. Huljal on nad elanud erinevates kohtades. Esimesena elasid nad majas, kus praegu asub külapood. Kahjuks suri nende ema kui nad olid alles koolilapsed, ning siis tuli nende juurde minu vanavanaema. Nende jaoks jäi see hoone liiga väikeseks ja nad kolisid kortermajja. Ja elasid seal kuni täiskasvanuks saamiseni. Minu tädid elasid seal ka alguses oma peredega. Minu vanavanaema, kes on 97-aastane, elab siiani selles samas korteris ja käime tema juures tihti.

# data[].attributes.body
Kadrina vald on kohalik omavalitsus Lääne-Virumaa lääneosas. Kadrina vald jääb Harju ja Viru alamvesikonda ning valla lõunaosa ka Pandivere põhjavee alamvesikonda. Valla keskus on Kadrina alevik, kus elas 2020. aasta alguse seisuga 2113 inimest. Lisaks asub vallas ka Hulja alevik. Kadrina vald on elanike arvult Eesti üks väiksemaid omavalitsusi, olles suuruselt 65. omavalitsus, kokku on Eestis 79 omavalitsust. Pindalalt on Kadrina vald Eesti suuruselt 48. omavalitsus. Kadrina koolis käisid minu ema ja minu tädid. Nad elasid Hulja alevikus ja see oli neile lähim kool. Me käime ise ka tihti Kadrinas.

# data[].attributes.body
Hulja on väike koht Lääne-Virumaal. Seal elab umbes 460 inimest. Huljal asub mõis ja on säilinud ka 1775.aastal ehitatud härrastemaja vanim, barokne osa. Hulja asub Rakverest umbes 10 kilomeetri kaugusel. See on armas alevik, kus näeb tõelist külaelu. Sealsetel kortermaja elanikel on olemas ka pisut kaugemal oma aiamaa ala, kus saab kasvatada erinevaid juurvilju. Kortermajade juures asub armas lasteaed, kus hoovis on palju atraktsioone lastele. Alevikus on olemas pood, kus on olemas vajalik kuid kuna tegemist on väikese kohaga siis ilmselgelt ei ole see pood väga suur. Huljal elab ka minu vanavanaema, kes väga armastab seal elamist ja seda rahu mis seal on. Mulle väga meeldib Huljal käia, eriti suvel kui saab aiamaalt värskeid juurvilju süüa.

# data[].attributes.body
Malla on küla Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. See asub Kundast umbes 3 kilomeetri kaugusel ida poole. Seal elas minu isa väiksena natukest aega. See on väga väike küla ning seal ei asu otseselt midagi, peale mõisa. 2011. Aasta 1. Jaanuari seisuga elas seal 82 inimest. Malla mõisa on esmamainitud 1443. aastal. Mõis oli keskajal välja ehitatud vasallilinnuse ehk kindlustatud mõisahoonena. Kahekorruseline barokne kivist mõisahoone püstitati 17. sajandil. Purustatud Põhjasõjas, hävinud tulekahjus 1880-ndatel. Aastatel 1919-1965 asus võõrandatud mõisas kool. Hiljem kuulus hoone Eesti kalatööstusele ja Kunda tsemenditehasele. Mõisa viimane omanik enne 1919. aasta võõrandamist oli Olga von Lwowski. Mõis seisis hiljem aastakümneid tühjalt, eraomanduses on alates 1999.aastast. 2018. aasta septembris toimus mõisas põleng ning mõis on tänaseni taastamata.

# data[].attributes.body
Viitna on mõnus ja vaikne koht Lääne-Virumaal. Viitnal asub kõrts, imeline järv ujumiseks ja ka matkarada. See on imeline koht, kus mõni ilusa ilmaga päev veeta. Viitnal elab umbes 400 inimest ja seal asub ka puhkekeskus. Puhkekeskus asub mändide all ja seal on olemas saunad, kaminasaalid kui ka palliplats. Minu jaoks on Viitna väga eriline koht, sest seal elavad minu sugulased ja käin seal väga tihti. Viitna juures on kõige parem see, et seal terve päeva ilusti ära sisutada, lähed matkama ja ujuma ning pärast võid nautida söögielamusi Viitna kõrtsis. Viitna on imeline ja ilus koht, kus puhata ja aega veeta oma lähedastega.

# data[].attributes.body
Ubja on väike küla Lääne-Virumaal Sõmeru vallas. See asub umbes 7 kilomeetrit Rakverest Kunda maantee ja raudtee ääres. Sealt on pärit minu vanavanaema, ta ei käinud seal küll koolis kuna seal eiu ole seda, kuid elas seal. Ubjas on hetkel päevakeskus ja noortekeskus. See on ka tänapäeval põllumajandus asula, kunagi sovhoosi ja ühismajandi keskus. Varem oli Ubjas 1926–59 tegutsenud samanimelise põlevkivikaevandus töölisasula, mida varustas Kunda Tsemanditehas.  Aastast 1977 kuuluvad Ubja piiresse ka Nurme ja Toomla küla. Ubjast kagus asub Kunda Nordic Tsemendi põlevkivikaevandus. Ubja poolmõis eraldati naabruses olevast Uhtna mõisast 1875. aastal. Enne 1919. aasta võõrandamist oli ta Kohala kõrvalmõis poolmõisa staatuses. Tühjaks jäänud ning lagunema hakanud mõisa peahoone põletati maha tuletõrjeõppuste käigus 6. oktoobril 2004. Meie päevini on säilinud hulk kõrvalhooneid.

# data[].attributes.body
Kunda armas väike linnake umbes 25 kilomeetri kaugusel Rakverest. See asub väga lähedal merele. Selles linnakeses kasvasid üles nii mu ema kui ka isa. Mõlemad käisid seal koolis, kuid kolisid üsna pea Rakvere. Kunda on suuruselt küll väike linn, kuid seal on kõik vajalik igapäevaeluks olemas. Seal on kaks suuremat toidupoodi, üsna suur kool, ujula, noortekeskus, rahvamaja jne. Samuti üks mõnusaid asju on selle lähedus rannale, kus on ilus rannaliiv ja mugav ujumas käia. Sinna ehitati ka hiljuti rannajoonele puidust teerada ning õhtused jalutuskäigud suvel on seal väga ilusad. Lisaks on läheduses ka Lontova Seikluspark, mis asub Kunda jõe orus ja on huvitav koht seiklemiseks. Kuid Kunda on tuntud oma sealse Tsemenditehase poolest, mille ümber see linn kunagi üldse rajati. Linna idaservas asub Kunda Hiiemägi. Kunda linna ja Kunda sadama vahel Kukerpalli orus asub Kukerpalli sild. Aastal 1905 valmis Rakvere-Kunda raudtee ja võeti kasutusele Kunda raudteejaam.

# data[].attributes.body
Pajusti on väike alevik Lääne-Virumaal. Seal kasvas üles minu ema. Nüüd asub seal meie suvekodu, kus elas enne minu vanavanema, kuid kahjuks ta lahkus meie seast hiljuti.:( Ka meie perega elasime mõnda aega seal, aga vanemad ei pidanud enam pärast vastu. Vinnil on oma vallamaja ja kool. Vinni vallamaja ees on mälestusmärgina aurumasin. Vinni-Pajusti tammik on vanim ja suurim tammik Eestis. Ühendab–eraldab kaht alevikku, Vinnit ja Pajustit. Tammiku Pajusti-poolses osas asub Eduard Vilde nimelise kirjandusauhinna laureaatide tammik. See on avatud 2014. aastal kirjandusauhinna 50. aastapäevaks. Pajustis on olemas ka klubi. Klubi ees asub Eduard Vilde monument. See avati 1965. aastal, mille arhitektiks oli Ilmar Bork.

# data[].attributes.body
Väike-Maarja on ilus, väike ja vaikne kohake Lääne-Virumaal. Seal kasvas üles minu isa. Ta käis seal lasteaias, kus ka muuseas töötas tema ema ehk minu vanema ja ta õppis Väike-Maarja gümnaasiumis. Seal on ka palju vahvaid kohti. Näiteks seltsimaja, hooldekodu, raamatukogu, muuseum, tervisekeskus, turg, spordikeskus, suusa- ja matkarajad ning suur kirik, kus ka minu vaneema regulaarselt käib. Keskväljakule paigaldati hiljuti Georg Lurichi monument, sest ta on elus palju saavutanud ning nad on uhked, et ta on just nende kodukohast. 1896. aastal asutati Väike-Maarjas kohaliku köstri Johan Kotli ja Vao valla vallakirjutaja Johannes Kooki ettevõtmisel kohalik põllumeeste selts, millele ehitati ka 1912. aastal insener Fromhold Kangro projekti järgi seltsimaja.

# data[].attributes.body
Lääne-Virumaa vapp on Eestis asuva Lääne-Viru maakonna vapp. Vapp on registreeritud 26. septembril 1996. Sinisel kilbil on hõbedane viie müürihambaga linnusemüür, mis lõpeb hõbedase torniga, jättes vabaks kilbi vasakpoolse ääre. Igas müürihambas on must aknaava. Tornil on kuldne kooniline katus ja neli musta aknaava, mis asuvad kolmel korrusel. Linnusemüüri kohal on ristamisi kaks hõbedast kaheteralist mõõka kuldsete allapööratud käepidemetega. Vapil kujutatud lossi ja müüri on tõlgendatud kaitsena Idast tuleva vaenlase vastu, hoidmaks oma kultuuri ja vabadust. Virumaa sai esimest korda vapi 1928. aastal ning esialgne kuju püsis 1937. aastani. Vapp oli enam-vähem praegusega sarnane aga erinevus oli vaid tornikiivri ja mõõkade kujus.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Gümnaasiumi peahoone, Vabaduse, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Tõnis Niinemets on Rakveres sündinud näitleja, õhtu- ja saatejuht. Ta sündis 1987. aasta 10. oktoobril. Aastatel 1995–2007 õppis Rakvere Gümnaasiumis ja osales Rakvere Gümnaasiumi Teatriansamblis. Praeguse nimega Rakvere Vabaduse kool. 2011. aastal lõpetas Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia, kus oli õppinud etenduskunstide osakonnas näitleja erialal. Aastatel 2012–2015 töötas Von Krahli Teatris, 2015–2021 oli ta vabakutseline. Alates sügisest 2021 on ta Eesti Draamateatri näitleja. Ta on osalelanud paljudes teatri- ja tantsulavastustes, filmides ning sarjades ja saadetes. Ta tegeleb ka “Stand up” komöödiaga.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Teater, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Tarvo Sõmer on sündinud 1973. aastal, 5.mail. Ta lõpetas 1996. aastal Eesti Muusikaakadeemia Kõrgema Lavakunstikooli XVII lennu. Samast aastast on ta Rakvere teatri näitleja. Rakvere teatris on ta ka saanud mitmeid preemiad erinevatel aastatel. Ta sai laiemalt tuntuks eelkõige tänu osatäitmisele seriaalis "Õnne 13", kus ta kehastas politseinik Priit Torimit. Alates 2011. aastast on ta mänginud "Kättemaksukontoris" uurija Tiit Marvelit. See serjaal on ka ühtalasi minu lemmik. Ta on väga palju osalenud filmides ja sarjades. Muidugi ei saa ka unustada näitlemis rolle teatrites. Hetkel elab Tarvo Sõmer Rakveres, kus tal on töö ja pere.

# data[].attributes.body
Andrus Albrecht sündis 1973.aastal, ta on eesti laulja, laulukirjutaja, kitarrist ja ka näitleja. Andrust tuntakse pigem nime all Bonzo, mille ta sai 1980.aastatel kui ta tegutses trummarina punkbandis Alice Tisler, tema mängustiil sarnanes trummari John Bonhami ehk Bonzoga. Ta on töötanud Rakvere teatris helirezissöörina, lavatöölisena ja mänginud seal ka väiksemaid rolle. Omaloomingu kirjutamisega alustas Andrus 2004.aastal, olles nüüdseks avaldanud 8 heliplaati. Ta laulab folki, bluesi ja jazzi. 2012.aastast on tegutsenud ta ansambli Kõrsikud liikmena. 2021.aastal avas ta oma jaapani toidu restorani, mille nimeks on Bonzai. Sellel aastal osales Andrus Eesti Laulul, kus ta laulis duetti Linalakkuga, lauluks oli “Aeg”.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Teater, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Üllar Saaremäe sündis 1969.aastal Kohtla-Nõmmel. Ta on Eesti näitleja, lavastaja ja ka poliitik, oli XIV Riigikogu liige. Üllar Saaremäe on elu jooksul tegelenud päris paljude asjadega. 1988.aastal lõpetas ta Kohtla-Järve 1,keskkooli, 1992.aastal lõpetas Tallinna Konservatooriumi lavakunstikateedri 15.lennu. !991-1996.aastani töötas ta Ugala teatris kuid juba 1996.aastal asus ta tööle Rakvere teatris peanäitejuhina, kus ta töötas 2017.aastani. Peale seda on olnud ta vabakutseline. Üllar on agaralt tegelenud ka poliitikaga, 2009.aastal valiti ta Rakvere linnavolikogusse ja 2018.aastast on ta erakond Isamaa liige.

# data[].attributes.body
Rakvere kihelkond oli ajalooline haldusüksus, mis asus Lääne-Virumaal. See hõlmas suure osa praegusest Rakvere linnast ning ka selle ümbrusest. Kihelkonna keskuseks oli tänini säilinud Rakvere kirik, mis asub Rakvere kesklinnas. Rakvere kihelkond on ajalooliselt oluline olnud kaubanduse ja käsitöö pärast, kihelkonnas asus kaubandus- ja käsitöökeskus, kus toodeti erinevaid esemeid nt keraamikat, sepistatud tooteid ja nahatöid. Kihelkonna territooriumil asub ka mitmeid ajaloolisi ehitisi näiteks Vao tornimõis ja Kunda mõis. Rakvere kihelkonnas toimub veel aastaringselt festivale, millest kaks on näiteks Rakvere teatripäevad ja Rakvere linnuse päevad.

# data[].attributes.body
Kadrina kihelkonna naise ja neiu põhirõivastusse kuulusid särk, seelik, käised, kampsun, vöö, sukad, jalanõud ja ehted. Abielunaistele oli kohustuslikuks peakate ja põll. Neiud põlle ei kandnud ning käisid kas palja pea või rätikuga, pidulikul puhul pandi pähe pärg. Särki kanti nii suvistel põllutöödel vööga keskelt kinni köidetuna kui ka alusrõivana käiste ja seeliku all. Särke oli kahte tüüpi – kas pikkade või küünarnukkideni ulatuvate varrukatega ja varrukateta. Seelik kooti tavaliselt kodus. Pikitriibulise seeliku lõimeks kasutati linast ja koeks villast lõnga. Kooti labases koes, enamasti koepindsena. Ruudulistel seelikutel võisid nii lõime- kui koelõng olla linased. Vanemal ajal tehti pastlaid parkimata nahast, kirikupastlad pargiti. Hiljem tehti aga kõik pastlad pargitud nahast. Põhiliselt kasutati veisenahka.

# data[].attributes.body
Kadrina mehe põhikomplekti kuulusid särk, püksid, vest, vatt, sukad, säärepaelad, jalatsid, peakate. Lisanditeks olid ehted, kaelarätt, tubakakott ja kindad, mis sätiti tihti kaunistuseks vöö vahele. Ülerõivasteks olid pikk-kuub ja kasukas. Virumaa meeste rõivastus oli kihelkonniti küllalt sarnane ja esines vaid üksikuid erisusi. Seetõttu võime rääkida pigem piirkondlikust kui kihelkondlikust rõivastusest. Samuti on originaalesemeid muuseumides väga vähe säilinud, mistõttu tuleb Virumaa meeste rahvarõivakomplekti kokkupanekul esemelisi näiteid naabruskonnast laenata või toetuda kirjeldustele.

# data[].attributes.body
Rakvere kihelkonna naise ja neiu põhirõivastusse kuuluvad särk, seelik, käised, kampsun, vöö, sukad, jalanõud ja ehted. Abielunaistele oli kunagi kohustuslikuks peakate ja põll. Neiud põlle ei kandnud ning käisid kas palja pea või rätikuga, pidulikul puhul pandi pähe pärg. Naiste seelikud on kollaste, punaste, mustade, siniste ja valgete triipudega. Särk on pikkade varrukatega ja lühema lõikega ning keskkohta kaunistab muster ning peas on enamasti sinine peakate. Rakvere mehe põhikomplekti kuuluvad särk, püksid, vest, vatt, sukad, säärepaelad, jalatsid, peakate. Lisanditeks oln ehted, kaelarätt, tubakakott ja kindad, mis sätitakse tihti kaunistuseks vöö vahele. Ülerõivasteks on pikk-kuub ja kasukas.

# data[].attributes.body
Arvo Pärt on Eesti helilooja, kes loob klassikalist ja vaimulikku muusikat. Ta sündis 11. septembril 1935 Paides. Ta on peamiselt tuntud oma minimalistliku kompositsioonitehnika poolest. Üks huvitav asi on see, et teda peetakse 2012-2018 aasta enim mängitud heliloojaks. Ta Eesti Teaduste Akadeemia liige alates 2011. aastast. Samuti oli ta ka 2013-2014 Tartu Ülikooli vabade kunstide professor. Arvo on oma pere ainuke laps ning peale vanemate lahutust varases lapseeas, kolis ta koos emaga Paidest Rakverre, kus ta veetis oma kooliaastad. Ta hakkas juba 7 aastaselt harjutama klaverimängu kodusel tiibklaveril. Üsna pea alustas ta oma muusikuteed ka Rakvere Lastemuusikakoolis, klaveriklassis. Peagi samal ajal alustas ta heliloomingu tööd sellel alal. Lisaks klaverile õppis ta muusikakoolis oboed, flööti ja löökpille ning mängis neid kooli orkestris. Peale keskkooli kolis ta Tallinna ning jätkas õppimist Tallinna Muusikakoolis ja aastaid hiljem Tallinna Riiklikus Konservatooriumis. Viimases oli tema õpetajaks Heino Eller, keda ta peab väga tähtsaks osaks oma muusikuks kujunemise teel. Koolile lisaks tegi ta ka tööd Eesti Raadios helirežissöörina. Kuid paraku langes ta vahepeal 8 aastaks loomingulisse kriisi ja ei osanud luua midagi erilist, kuid selle aja jooksul suutis ta end leida ning tulla välja oma isikupärase muusikastiiliga. Samuti pöördus ta ka õigeussu ja liitus õigeusu kirikuga. Kuna teda hakati tema uue muusika pärast taga kiusama, pidi ta riigist lahkuma ja ta kolis oma perega Austriasse, Viini. Seal sai ta palju häid koostöid ning tema tähelend kestab tänaseni.

# data[].attributes.location_name
Toolse ordulinnus, Toolse, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Toolse ordulinnuse varemed pärinevad ilmselt aastast 1471, kui ehitati see linnus. On ka väidetud, et see ehitati hoopis 1219. aastal, kuid kindlad tõendid puuduvad. Väidetavalt ehitati see, et kaitsta Toolse sadamat mereröövlite rüüsretkede eest. 2004. aastast kuulub Toolse ordulinnus SA Virumaa Muuseumite koosseisu. Esimesed konserveerimis tööd tehti linnuses 1930. aastatel. Linnuse ehitamiseks võeti Wrangelitelt linnuse ümber loodava foogtkonna heaks neile kuuluva Selja mõisa ja majalinnus Tolsburgi, mille asemele rajatigi uus linnus. Liivi sõja ajal langes kindlus venelaste kätte. Sellel ajal hävines linnus päris korralikult. Pärast 1959. aastal sõlmitud rahulenpingut andsid venelased Toolse ordulinnuse varemed tagasi.

# data[].attributes.body
Kunda hoiuala asub Lääne-Virumaal, Kunda linnast põhjas. See on kaitseala, mis on loodud Kunda jõe suudmes asuvate rannaniitude, luidete ja metsade kaitseks. Hoiualal on palju erinevaid elupaiku, nagu rannaniidud, sood, metsad ja mageveekogud, mis pakuvad elupaika paljudele haruldastele liikidele. Kunda hoiuala on ka populaarne matkamis- ja loodusvaatamispaik, kus saab nautida kaunist loodust ja vaadata erinevaid linde ja loomi. Kunda hoiuala on eriti tuntud oma linnustiku poolest. Seal võib näha erinevaid linde, nagu merikotkas, räusk, punaselg-õgija, must-toonekurg ja paljud teised. Hoiualal on ka palju erinevaid taimi, mis on kohastunud mereäärses keskkonnas kasvamiseks. Kunda hoiuala on ka populaarne paik kalastamiseks, eriti meriforelli püüdmiseks.

# data[].attributes.body
Lahemaa rahvuspargis asuv Võsu rand on kõige populaarsem rand Lääne-Virumaal. Rannas on olemas vetelpäästjad, riietuskabiinid, väga head vetsud, korvpalli-, võrkpalli- ja mänguväljakud ning laudteed. Ranna ümbruses on ka palju söögikohti kus pakutakse maitsvaid toite. Enamasti on rand kasutuses suvehooajal. Siis on rahvast palju ja rannast saab osta karastusjooke ning suupisteid. Igal suvel toimub seal ka kahepäevane Võsu Rannafestival, kus on kohal paljud kuulsad lauljad. Merevee temperatuuri saab igal ajal jälgida internetist. Väga paljud armastavad oma palavad suvepäevad veeta just Võsu rannas, sest siis on sealt alati suur melu ja mõnus olla. Ka mina käisin suvel oma sõpradega igal võimalusel Võsu rannas, kus me saime endale ilusa jume ja palju ilusaid mälestusi.

# data[].attributes.body
Võsu juga asub Lahemaa Rahvuspargi territooriumil, Vihula vallas ja on üks populaarsemaid matkamis- ja loodusvaatamispaiku Lääne-Virumaal. Juga on kõige suurem kevadel, kui lumi sulab ja Võsu jõgi kannab rohkem vett. Lisaks on Võsu juga ka suurepärane koht ujumiseks, kuid tuleb olla ettevaatlik, kuna vesi võib olla külm ja vool kiire. Lisaks oma kaunile välimusele on Võsu juga ka ajalooliselt oluline paik. Juga asub endise Võsu mõisa maadel ning sellel on olnud erinevaid nimesid ajaloo jooksul, nagu Võsu veski juga, Võsu mõisa juga ja Võsu uus juga. Juga on populaarne matkamis- ja loodusvaatamispaik, kus saab nautida kaunist loodust ja värsket õhku. Juga on umbes 7 meetri kõrgune ja 50 meetri laiune. See on eriline paik, kus saab nautida kaunist loodust ja värsket õhku.

# data[].attributes.body
Kunda jõgi asub Eestis Lääne-Viru maakonnas. Kunda jõge nimetatakse ka paljude teiste nimedega nagu Võhu jõgi, Põlula-, Sämi- ja Semmijõgi. Jõgi saab alguse 1,5 km Roela aleviku põhjaosas Pandivere kõrgustiku idaserval ja suubub Kunda lahte Soome lahes, kuuludes Soome lahe vesikonda. Jõe pikkuseks on 64 km ja valgalaks 530 km². Kunda jõe teeb eriliseks asjaolu, et see voolab teatud umbes 3 km osas läbi eriilmelise oru, teise nimega ka Kunda kanjoni. Samuti paikneb selles jões umbes 30 erinevat liiki kalu. Kunda jões kalade püüki piiratakse ka oluliselt, et säilitada sealset liigirikkust. Kuid siiski on Kunda jõgi näiteks väga hea forellijõgi, kuna see on lai ja seal on palju sobilikke püügikohti. Sealhulgas on ka inimestel hea võimalus nimetatud jões supelda. Jõgi on väga populaarne kaldal jalutajate ning matkajatele hulgas. See on tõesti eriline ja rahulik paik, kõndides on soojal ajal kuulda jõekohinat ning sulisevat vett.

# data[].attributes.body
Neeruti maastikukaitseala asub Lääne-Virumaal Kadrina vallas. Neeruti maastikukaitseala kogupindala on 1271 hektarit. Neeruti maastikukaitseala on loodud 1957. aastal, et kaitsta  Pandivere kõrgustiku põhjaosa mägesid ja nendevahelisi järvi.  Neeruti mäed tekkisid mandrijää taandumisel ja need kuuluvad oma iseloomult osalt ooside, osalt mõhnastike hulka.  Suurimad absoluutsed kõrgused küündivad seal 125 meetrini. Neeruti maastikukaitseala omab ajaloolist ja kultuuriloolist tähtsust. Kaitsealal on olemas matkarada, mille kogupikkus on 14 kilomeetrit, samas võimalus ka lühemateks matkadeks. Seal on olemas ka puhkepaviljonid, lõkkekohad ja ujumisvõimalus. Sellel kaitsealal on keelatud liikuda väljaspool teid ja radu. Kalapüük, seente ja marjade korjamine kaitsealal toimub üldises korras.

# data[].attributes.body
Endla looduskaitseala asub Pandivere kõrgustiku lõunaosas. Kaitseala ümber on kolm maakonda: Järva, Jõgeva ja Lääne-Virumaa. Endla looduskaitseala suurus on 10 110 hektarit. 1980. aastal hakati seda piirkonda kaitse alla võtma, kui loodi kohaliku tähtsusega Norra allikate ja Endla soo kaitseala, millest moodustati 1981. aastast Endla-Oostriku sookaitseala. Kaitsealal asub palju jäänukjärvi, millest Endla sinijärv on suurim.Rabad on seal ühed tähtsaimad kaitseala objektid. Näiteks: Endla raba, Oostriku soo, Rummallika raba, Kanamatsi raba, Linnusaare raba, Kaasikjärve raba, Männikjärve raba, Toodiksaare raba ja Punaraba. Kaitsealal elab umbes 180 liiki linde, 42 liiki imetajaid, taimeliike on sealt leitud umbes 450.

# data[].attributes.location_name
Pandivere kõrgustik, Emumäe, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Pandivere kõrgustik on Põhja-Eesti kõrgustik ja maastikurajoon. Pandivere kõrgustik külgneb Viru lavamaa, Alutaguse madaliku, Kesk-Eesti tasandiku ja Kõrvemaaga. Pandivere aladel oli juba enne viimast jääaega kõrgustik ja see on tekke poolest Sakala kõrgustikuga sarnane. Pandivere kõrgustikul on võrreldes lõunapoolsemate kõrgustikega õhem pinnakate ja lihtsam geoloogiline ehitus. Kõrgustiku lõunaosa on metsasem ja rabarohkem kui põhjaosa. Pandivere kõrgustikul on Eesti parimad mullad. Pandivere kliimale on omane paksem ja pikema kestusega lumikate. Pandiveres asub ka ainus kõrgustiku ilmajaam Eestis, mis on pikka aega katkemata siiani töötanud. See piirkond ka Eesti suurim soovaba ala.

# data[].attributes.body
Emumägi asub Pandivere kõrgustiku lõunaserval, Lääne-Virumaal. See on Põhja-Eesti kõrgeim looduslik tipp. Selle suhteline kõrgus on 79 meetrit ja absoluutne kõrgus 166,5 meetrit. Emumäel asub veel ka ilus vaatetorn, mis on 21,5 meetri pikkune. Selge ilmaga võib näha vaatetorni tipust lausa 20-30 kilomeetri kaugusele. Peale vaatetorni on Emumäel ka turismiinfopunkt, erineva pikkusega matkarajad, kaks madalseiklusrada, puukujude allee ja vana Mursi kalmistu. Emumäel saab perega ka mõnusalt aega veeta, sest kohapeal on olemas laudade ja pinkidega varjualused, istumiskohad ja grillrestidega lõkkeasemed.

# data[].attributes.location_name
Neeruti matkarada, Neeruti, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Neeruti matkarada ehk Neeruti loodusrada asub Kadrina vallas, Lääne-Virumaal. Neeruti matkarada on hea koht kuhu minna pere või sõpradega matkama. Üldine matkaraja pikkus on 14 km kuid seda saab läbida 3,3 km, 6,9 km ja 9 km retkedena. Seal asub ka kaks imeilusat järve, Eesjärv ja Tagajärv. Raja peal asub suur infotahvel ja ka rajatähistused. See on väga hea koht matkamiseks, sest sinna on hea ligipääs ka autojuhtidele, imelised lõkkekohad kus saab koos seltskonnaga grillida ja ilusad vaated järvedele ja loodusesse. Imetleda saab ka sealseid vaatamisväärsuseid: Kalevipoja künnivaod, hobuse sadulajäljest tekkinud Sadulamägi, neerudest tekkinud järvi ning oosidelt avanevat vaadet.

# data[].attributes.location_name
Eesti politseimuuseum, Tallinna, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Eesti politseimuuseum on muuseum mis näitab politseinikute igapäevatööd, Eesti politseinikute ajalugu ja politsei valdkondi. Muuseumihoonet hakati ehitama aastatel 1786-1787. Maja on varaklassitsistlik. Esimene ekspositsioon muusemis avati 21. märtsil 1937. aastal. Sellel ajal oli neil kasutamiseks vaid kaks tuba. Kahjuks suleti ekspostitsioon juba aastal 1940. Õnneks aastal 1946 avati see taas. Täna pakub muuseum palju lahedaid programme kus saab ka ise kaasa lüüa ja uusi põnevaid teadmisi omandada. Minu jaoks on see muuseum väga tähtis, sest seal on hästi näidatud, kui palju näevad vaeva meie korrakaitsjad, et meie oleksime turvatud. Ka töötavad seal meie grupi liikmed, kes armastavad oma tööd väga.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Teater, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Rakvere teater on Rakveres asuv kutseline teater. Teatrimaja hakati ehitama aatstal 1929. Teatri ehitus kestis koos pausidega aastani 1940. Samal aastal mängiti ka esimene etendus nimega “Tuulte pöörises”. Teatris on kaks saali, kus mängitakse etendusi. Suur saal asub peamajas. Suures saalis on 405 kohta. Teine saal asub väikeses majas. Selles saalis on 104 kohta. Esimest korda mängiti Rakvere teatris eesti keelset etendust aastal 1882. Sealt edasi hakatigi rohkem eesti keelseid etendusi Rakveres mängima.
Aastast 2004 tegutseb Rakvere teater sihtasutuse Rakvere Teatrimaja koosseisus. Rakvere teater on väga oluline, sest see on ainus teater Rakveres. Sealt on alguse saanud ka paljud andekad näitlejad, kes on tänaseks väga tuntud.

# data[].attributes.body
Eisma sadam on väikesadam, mis pakub sadamateenuseid kutselistele kaluritele, kohalikele laevaomanikele ning mereturistidele. Eisma sadamas on 27 kaikohta ja slipp aluste veeskamiseks. Suviti korraldab sadam purjespordiõpet nii lastele kui ka noortele ja täiskasvanutele.
Sadamakontor asub sadamahoones Eisma sadam. Seal korraldatakse palju vahvaid üritusi ja meelepäraseid tegevusi suvel. Eisma sadam on tähtis paljudele, seal on palju mälestusi ning imeilusaid hetki. Seal on ülikaunis muul, kus paljud käivad oma aega veetmas ja romantikat tundmas. Jaanituli on Eisma sadamas vägev, on palju mänge ning lõbustusi kõikidele.

# data[].attributes.body
Lahemaa rahvuspark on rahvuspark Põhja-Eestis. Rahvuspark asutati 1. juunil 1971. See on Eesti esimene rahvuspark. Rahvuspargi pindala on 2015. aasta seisuga 74 784 ha. Kolmandiku rahvuspargi pindalast moodustab meri.
Lahemaa rahvuspark on loodud Põhja-Eestile iseloomuliku looduse ja kultuuripärandi, sealhulgas ökosüsteemide, bioloogilise mitmekesisuse, maastike, rahvuskultuuri ning alalhoidliku looduskasutuse säilitamiseks, uurimiseks ja tutvustamiseks. Seal kaitstakse metsa-, soo- ja rannaökosüsteeme.
Lahemaa on Euroopa üks tähtsamaid metsakaitsealasid. Sealsed tegevused on näiteks:
Jalgsi- ja rattamatkad, loodusvaatlus ja -õpe, kultuuripärandiga tutvumine, telkimine, fotograafia, rannapuhkus. Lahemaa on Eesti vanim ja suurim rahvuspark ja seda kaitstakse Põhja-Eestile iseloomulikke maastikke ja loodusväärtusi: meri, jõed, järved, metsad, niidud ja sood.
Nii Eestis kui ka Euroopas väärib Lahemaa tähelepanu oma arvukate rändrahnude ja kivikülvide poolest. Suur osa Eesti rahvatantsudest on üles kirjutatud Lahemaa rannaküladest ja Lahemaa on üks tähtsamaid regilaulu piirkondi. Lahemaa rahvuspargi valitseja on Keskkonnaamet.

# data[].attributes.body
Käsmut nimetati esimakordselt kirjalikes allikates 1453. Aastal. Käsmu on tuntud ka kui ``kaptenite küla``. Seal töötas merekool ja kunagi oli peaaegu igas peres kapten või tüürimees. Küla on teistest erinev sellepoolest, et seal on valged kaptenimajad ja kõrged lipumastid. Tänasel päeval see niivõrd enam kapteni elukohaks ei ole, vaid inimestele suvituspaik, kus rahulikult puhata. Käsmu neemel asub ka populaarne külastuspaik Saartneeme, mida rahvas kutsub ka Kuradisaareks. 16.-18. sajandil kogus Käsmu tuntust laevaehituse ja meremeeste koolitamisega. Esimene suvemõisa rajaja Käsmu kalurikülla oli kindral Nikolai von Dellinghausen. Käsmu kaluriküla on oluliseks paigaks kuna see on üks väheseid paiku Eestis, kus ringi jalutades tekib tõeline kapteniks olemise tunne ja väga rahulik meeleolu kuna selle koha väljanägemine on tõesti eriline.

# data[].attributes.location_name
Altja, Lahemaa Rahvuspark, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Altja kaluriküla asub Lahemaa rahvuspargis. Seda paika esines esimest korda kirjalikes allikates 1465. Aastal. Tänapäeval on Altjal ringi kõndides näha Uustalu ja Toomarahva tüüpilisi rannatalusid 19. saj lõpust ja 20. saj algusest. Altja neemel on näha ka taastatud võrgukuure. Huvitav asi on see, et võrgukuuride lähedal vees asub Suurkivi. Selle kohta räägib rannarahvas ka lugu, et kui sisemaa elanikele tõid lapsi kured, siis Altja küla lapsed olevat selle kivi tagant veest toodud. Seetõttu kutsutakse seda ka Titekiviks. Altja on tüüpiline rannaküla kuna majad paiknevad piki ühte tänavat. Altja kaluriküla on oluline paik, et näha ja ette kujutada kuidas enne meid elanud mererahvas elas ja tegutses.

# data[].attributes.location_name
Vabadussõja mälestussammas, Lai tänav, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Rakvere vabadussõja mälestussammas avati 1925. aastal 30. augustil. Mälestussammas on valmistatud Amandus Adamsoni mudelite järgi. Monument hävitati Nõukogude Liidu vägede poolt Nõukogude okupatsiooni ajal 1940nda aasta sügisel. 1960. aastal rajati samba asukohta laste mänguväljakud, kuid monumendi jaoks rajatud park säilis. Hetkel Laial tänaval asuv monument, mis on vana hävitatud monumendi koopia, avati 30. augustil 1992. See mälestusmärk on kantud ka Eesti kultuurimälestiste registrisse. Me valisime selle monumendi sellepärast, et see sümboliseerib Eesti vabadust. Eesti on olnud pika aega erinevate riikide okupatsiooni all, kuid nüüd on Eesti jälle vaba ja see on asi, mida tuleks hinnata ja mille üle uhke olla. Vabadus on tähtis ja sellepärast on ka seda sümboliseeriv monument tähtis ja see tuletab ka meelde, kui paljud inimesed on võidelnud selle eest, et Eesti saaks olla vaba riik.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Linnus, Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Rakvere ordulinnus asub Rakvere Vallimäel. See on olnud üks suuremaid muinas-Viru linnuseid. Linnus on pole küll terviklik, sest see on mitmete sõdade tõttu viga saanud, kuid seda on mitmeid kordi konserveeritud. 2002.aastast asub linnuses SA Virumaa Muuseumid filiaal. Linnus on avatud muuseumina, kus saab näha keskaegset elu. Suveperioodil on võimalik näha ka palgasõdureid, kes näitavad 16.sajandi sõjamehe elu. Muuseumis on võimalik avastada mitmeid näituseid, kus tutvustatakse linnuse ajalugu, timuka tööd, keskaegseid ravivõtteid ja mõõkade ajalugu. Muuseum on külastamiseks kogu perele, sest seal toimub ka palju vahvaid üritusi. Maitseelamusi pakub linnuse hoovis Schenkenbergi kõrts, kus saab proovida keskaegsete retseptide järgi roogasid.

# data[].attributes.location_name
Tarvas, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Tarvase kuju Rakvere on saanud nime Rakvere ajaloolise Tarvanpää järgi. See valmistati linna 700. Sünnipäevaks ja selle autoriks on Tauno Kangro. Tarvase skulptuur asub Rakvere Vallimäel ja on turistide seas ülipopulaarne. Inimestele meeldib sellega koos pilti teha ja räägitakse, et kuju sarvede katsumine toob õnne. Skulptuuri pikkus on 7,1 meetrit ja koos alusega on kõrgus 5 meetrit. Graniitalusel on kirjas skulptuuri valmimiseks annetanud inimeste nimed ja olulisemad andmed Rakvere ajaloost. Arheoloogilised väljakaevamised annavad tõestust, et Rakveres on kunagi päriselt taolised loomad elanud. Tarvas on Rakvere sümboliks ja käib kaasas linna loosungiga “Väge täis”.

# data[].attributes.location_name
Emakeele ausammas, Viru, Kadrina, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Emakeele ausammas on ausammas, mis asub Kadrina Keskkooli kõrval, ning on püstitatud pühendusega eesti keelele. Tegu on rahnuga, mis kujutab aabitsakuke siliseeritud pead. Rahnu peal on ka kiri ''Sõna seob'' ja selle idee käis välja keeleteadlane Mart Mäger. 1990ndal aastal kuulutati välja sambakavandi konkurss. Konkursi võitsid Vergo Vernik ja Raul Kõllamaa oma kavandiga “Põrgupõhja Jürka”. Ausammas avati pidulikult 1994 aasta 21. mail. Meie silmis on see oluline, sest eesti keel on meie riigikeel ja kuna eesti keele kõnelejaid pole maailmas palju, siis on see ka väga eriline keel, mida tuleks hoida ja mille üle tuleks uhkust tunda, ning see ausammas on hea viis eesti keele tähistamiseks ja see ausammas näitab ka seda, et inimestele läheb eesti keel korda.