# data[].attributes.body
Zigorats

Els temples, construccions i santuaris es deien Zigorats.
El santuari simbolizaven la residència  dels déus quan baixaven a la terra.
Les parts d'un Zigorat són: l'accés principal, la triple escala d'accés, la primera plataforma, la segona plataforma, la tercera plataforma i per últim el santuari que estava la gent amb més poder.

# data[].attributes.body
L'art Mesopotàmic s'inclouen les manifestacions artistiques d'un periode molt extens, que vas des de les ciutats estat (III mil·lenni a.C) fins als imperis baibilònic i assiri (I mil·lenni a.C)

# data[].attributes.body
les estatues orant
a l'interior dels temples mesopotamics  si ha trabat una gran cuantitat de escultures que representen a homes orant
tanbe fan dels governadors de la ciutat

# data[].attributes.body
A l'art Mesopotàmic, durant l'imperi assiri, els relleus eren molt detallistes i realistes, representaven animals, essers mitológics i escenes de la guerra.
A diferéncia de l'escultura que era inexpressiva, els relleus eren plens de vida.

# data[].attributes.body
Cap al 3100 a.C, Mesopotàmia va ser dominada pels sumeris, que es van organitzar en ciutats estat:
- Mari
- Babilònia
- Uruk
- Ur
- Susa
- Lagaix
Al III mil·lenni a.C, el rei Sargon va ocupar les ciutats de la Baixa Mesopotàmia i va crear el regne Accad.

Cap al 1800 a.C, la ciutat de Babilònia es va imposar sobre les altres ciutats i va formar l'imperi babilònic, que va aconseguir la màxima prosperitat en temps del rei Hammurabi (1750 a.C) .

# data[].attributes.body
Cap al 1300 a.c. els assiris van crear un imperi que anava desde el riu Nil fins l'actual Tuquía

Al segle VI a.c., al temps del rei Cir, els persas van crear un imperi que es va extendre fins al riu Indus.

# data[].attributes.body
A Egipte i Mesopotàmia es va començar a realitzar 2 tipus d'escriptura, la cuneïforme i la geroglífica.
Els primers escrit van ser per fer simples anotacións d'impostos, bestiar, la collita...
Els monarques també van fer escriure els primers codis de lleis, religións o els primers fets importants.
Aquests documents escrits van ajudar molt a preservar la memória d'aquestes civilitzacións, uns coneixements que fins ara s'havien trasmés de forma oral. Per aixó, practicament es considera que l'historia va començar a partir d'aqui.

# data[].attributes.body
Les primeres formes d'escriptura a mesopotàmia eren pictogràfiques, aixó vol dir que dibuixaven símbols que representaven un objecte o idea. Per facilitar l'escriptura, els signes es van simplificar i va apareixer l'escriptura cu-neïforme. El cu-neïforme consistia en diferents signes amb valor fonètic d'una sola síl·laba. Hi havien més o menys 2000 de diferents, que nomes 600 s'utilitzaven assíduament. S'escribia fent incisions amb un punxó sobre una taula d'argila humida, que es deixava assecar al sol per endurir-la.

# data[].attributes.body
-Desert: Regió terrestre de clima calent i àrid, on la vegetació manca o és molt escassa.
-Nil: És un riu situat a Egipte, quan al Nil baixa el cabal neix menjar a la terra humida que deixa.
-Llogaret: És una població tan petita que no arriba a poble
-Blat: Un cereal que s'utilitza per fer farina
-Sembra: És el procés de plantar llavors al camp per tenir -menjar.
-Arada: És una eina feta per moure la terra i que serveix perquè les llavors entrin a la terra més fàcilment.
-Sitges: era per guardar les grans o coses que cultivaven tot l`any i el deixaven a lla
-Assecat de papir: El papir (Cyperus papyrus) és una planta aquàtica comuna a alguns indrets de la conca Mediterrània, particularment a Egipte. Es tracta d'un jonc palustre de la família de les ciperàcies que s'utilitza com a aliment, per a fabricar objectes de cistelleria, cordes, bena, roba, embarcacions
-Recompte de la collita: La collita o encunja a l'Alguer[ és, en el món de l'agricultura, la recol·lecció dels fruits, llavors o hortalisses dels camps en l'època de l'any que estan madurs.[2] La collita marca el final del creixement d'una estació o el final del cicle d'un fruit en particular.
-Transports de mercaderies: era per transportar gran cantidad de coses o de persones a un altre lloc
-batuda i venamen del gra:on es ve el gra a la gent del poble o el intercamvi.
-canals de reg:on pasava el riu per regar els camps veure aigua etc
-barc de pesca; es anava amb aquet baixei a pesca peixos per menxa es anavn al fons del riu
-poalanca:serveix per treure aigua de un riu o de un pou
-Unblocked games premium: xd xd xd xd xd

# data[].attributes.body
La ciutat d'Ur tenia dues muralles: l'una voltava el perímetre urbà i l'altre, el recintre sagrat, que, amb la grandiositat de les seves identificacions volia mostrar el podr reial.
Els canals unien la ciutat amb el port i el riu.
Pels canals arribava la ciutat a la mercaderia.

# data[].attributes.body
El riu nil nex al sud d'Egipte. A l'estiu puja el cabal del riu i cuan baixa, sembran perque aquesta terra es ara férti, aixó va fer que Egipte avanci molt gracies a que mai hi havia sequera.

# data[].attributes.body
L'augment de la producció va estimular el creixement de la població, del comerç i de l'artesania a Egipte.
La majoria dels habitants de Mesopotàmia i Egipte eren pagesos i vivien en llogarets vivien a prop dels rius i treballaven les terres que pertanyien als monarques, nobles i sacerdots als quals els hi havien de donar una part de la collita.

# data[].attributes.body
A Mesopotamia la pluja era escassa i es repartia de manera irregular per això el riu era tant important per els mesopotamis.
A partir de del quart mil·lenni  a.C, el control de crescudes del riu Tigris i Eufrates i a Egipte del Nil va ser un canvi molt important i va permetre construïr canals i sistemes per conduïr l'aigua. També va ser posible l'invent: la roda i la arada que va fer possible els conreus a tot a reu.

# data[].attributes.body
Els Egipcis conreaben: Cereals, llegums, hortalizes, fruites i lli per teixir, caçaven i pescaven al riu, però també criaven animals.