# data[].attributes.body
Pohjois-Karjalan kansanteatteri Pokan ja Pohjois-Karjalan hyvinvointialue Siun soten hanke toteutuu ajalla 1.8.2023 - 31.1.2024. Projektia rahoittaa Suomen kulttuurirahaston Pohjois-Karjalan rahasto.

Hankkeen tavoitteena on kehittää moniammatillista yhteistyötä taiteilijoiden,
viriketyöntekijöiden, hoitohenkilökunnan sekä muun palveluasumisen henkilöstön välillä sekä tarjota kulttuurihyvinvointitoimintaa sinne, mistä ihmiset eivät pääse itse hakeutumaan
taiteen äärelle. Hankkeessa tutkitaan mahdollisuuksia tuoda taidemenetelmiä ja
kulttuurihyvinvointitoimintaa osaksi palveluasumisen yksiköiden (hoivakotien) arkea pysyvästi.

Kohderyhmänä ovat hoivakodeissa asuvat ikäihmiset - etenkin muistisairaat - ja
heidän kanssaan työskentelevät viriketyöntekijät sekä hoito- ja muu henkilökunta.

Hankkeen esittely tulee aikanaan sivustolle osuuskuntapokka.fi

Yhteys:
Maria Korkatti, toimitusjohtaja
OSK Pohjois-Karjalan kansanteatteri (Pokka)
maria@osuuskuntapokka.fi

# data[].attributes.body
Laadullisessa tutkimuksessani teen ryhmähaastatteluja, joihin osallistuu avoimessa ryhmätoiminnassa käyviä miehiä. Teen opinnäytteen IHKU - ikämiehille hyvinvointia kulttuurista -hankkeesta, joka on esitelty tämän Padletin Hankkeet-osiossa. Työskentelen hankkeessa kulttuurihyvinvointilähettinä.

Tutkimuksen arvioitu valmistumisaika on joulukuu 2023. Opinnäyte julkaistaan englanniksi.

Maria Korkatti, Creativity and Arts in Social and Health Fields - maisteriohjelma, Metropolia AMK

# data[].attributes.headline
Taitella työhön! –Työ- ja opiskeluvalmiuksia NY klubitaloilla soveltavan teatterin keinoin 

# data[].attributes.subject
Taitella työhön! –Työ- ja opiskeluvalmiuksia NY klubitaloilla soveltavan teatterin keinoin 

# data[].attributes.body
Taitella työhön! –Työ- ja opiskeluvalmiuksia NY klubitaloilla soveltavan teatterin keinoin oli opinnäytetyönä toteutettu kehittämisprojekti Nuorten Ystävien klubitaloilla Oulussa, Kajaanissa ja Rovaniemellä. Kehittämisprojekti toteutettiin keväällä ja kesällä 2021 yhteistyössä Nuorten Ystävien klubitalojen ja Teatteri Saagan teatteriohjaaja Niina Ahon kanssa.
Taiteella työhön! -kehittämisprojektin tehtävänä oli kokeilla soveltavan teatterin keinoja osana työnhakuvalmennusta ja näin vahvistaa NY klubitalojen jäsenten työ- ja opiskeluvalmiuksia. Lisäksi tavoitteena oli juurruttaa taiteen keinoja osaksi talojen arkea.

Nuorten Ystävien klubitalot tarjoavat matalan kynnyksen toimintaa työikäisille 18–64-vuotiaille henkilöille, joiden opiskelemaan tai työelämään pääsyä vaikeuttaa esimerkiksi sairaus tai vamma. Klubitalojen tavoitteena vuonna 2021 on mahdollistaa 35 prosentille jäsenistä jatkopolku esimerkiksi työelämässä tai opintojen kautta. Talojen toiminnan lähtökohtana ovat jäsenten tarpeet. Työpainotteinen päivä muodostuu toimistotyöstä, keittiö- ja kahvilatyöstä, siivouksesta tai kokouksiin ja päätöksentekoon osallistumisesta sekä erilaisista opintoryhmistä ja kursseista, jotka edistävät arjen ja työelämän taitoja.
Taiteella työhön! -kehittämisprojekti koostui soveltavaa teatteria ja taiteen keinoja hyödyntävistä toiminnallisista työpajoista, jotka järjestettiin pääsääntöisesti etäyhteyksin touko- ja kesäkuussa 2021 Oulun, Kajaanin ja Rovaniemen klubitaloilla. Työpajoihin osallistui sekä klubitalon jäseniä että työntekijöitä.

Työpajojen lopuksi osallistujille tehdyn kyselyn mukaan Taiteella työhön! -kehittämisprojekti ei tällaisenaan toimi valmiina luovana työnhakuvalmennuksena, mutta tarjosi tavoitteensa mukaisesti pohjan luovan työnhakuvalmennuksen kehittämiselle. Osallistujien palautteen perusteella työpajat tarjosivat mahdollisuuksia esimerkiksi itsetunnon kehittämiseen sekä työhaastattelutilanteiden harjoittelemiseen, ja vastaavanlaista toimintaa toivottiin myös lisää.
Pajoissa käytetyistä harjoituksista koottiin ”Luovan työnhakuvalmennuksen harjoituspakki NY klubitaloille”. Työpajojen harjoituksia voidaan hyödyntää jo nyt osana työnhakuvalmennusta. Sekä osallistujille tehdyn loppukyselyn vastausten että harjoituspakin avulla taloilla voidaan jatkaa luovan työnhakuvalmennuksen kehittämistä myös tulevaisuudessa.

# data[].attributes.attachment_link.title
Theseus: Taiteella työhön!: työ- ja opiskeluvalmiuksia NY klubitaloilla soveltavan teatterin keinoin 2021

# data[].attributes.attachment_link.description
Taitella työhön! -Työ- ja opiskeluvalmiuksia NY klubitaloilla soveltavan teatterin keinoin oli opinnäytetyönä toteutettu kehittämisprojekti Nuorten Ystävien klubitaloilla Oulussa, Kajaanissa ja Rovaniemellä. Kehittämisprojekti toteutettiin keväällä ja kesällä 2021 yhteistyössä Nuorten Ystävien klubitalojen ja Teatteri Saagan teatteriohjaaja Niina Ahon kanssa. Taiteella työhön! -kehittämisprojektin tehtävänä oli kokeilla soveltavan teatterin keinoja osana työnhakuvalmennusta ja näin vahvistaa NY klubitalojen jäsenten työ- ja opiskeluvalmiuksia.

# data[].attributes.body
KUPPI-hankkeessa edistetään 19 Pirkanmaan kunnan ja hyvinvointialueen voimin alueellisesti kulttuuripalvelujen saatavuutta ja saavutettavuutta.  Tämä te-määrärahahanke on käynnistynyt kesällä 2021 ja päättyy lokakuussa 2023. Hankkeen alustavista tuloksista on Kulttuurihyvinvointifoorumilla kertomassa projektipäällikkö Anna Koski. Lue lisää hankkeesta ja kurkkaa ajankohtaiset hankkeen somekanavista, jotka löytyvät hankkeen kotisivulta.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kulttuurihyvinvoinnin palveluohjaus Pirkanmaalla (KUPPI) - projektissa kehitetään ratkaisuja siihen, miten kulttuurihyvinvoinnin palvelut saataisiin entistä tasapuolisemmin kuntalaisten käyttöön, ja väestön hyvinvointia saataisiin siten edistettyä taiteen ja kulttuurin keinoin.

# data[].attributes.body
Vaasan kaupungin sairaalan kahdella pitkäaikaisvuodeosastolla toimi puolen vuoden ajan taidehanke ”Perspektiivi sängystä käsin”. Tutkimuksen tarkoituksena oli kuvailla hoitotyön tekijöiden kokemuksia taide-ankkeen vaikutuksista laitoshoidossa olevaan ihmiseen sekä selvittää taide- ja kulttuurielämysten tuomisen tarpeellisuutta pitkäaikaisvuodepotilaan arkeen. Tut-kimuksessa selviteltiin myös hoitohenkilökunnan kiinnostusta jatkaa taide- ja kulttuuritoimintaa hankkeen jälkeenkin.

https://www.theseus.fi/bitstream/handle/10024/29071/Phillips_Tarja.pdf?sequence=11&isAllowed=y

# data[].attributes.body
Rahapuhetta taide- ja kulttuurikentältä, sisältää nimensä mukaisesti puheenvuoroja, haastatteluja ja tietolaatikoita rahasta ja talousosaamisesta.

# data[].attributes.attachment_link.title
Theseus: Rahapuhetta taide- ja kulttuurikentältä

# data[].attributes.attachment_link.description
Rahapuhetta taide- ja kulttuurikentältä sisältää nimensä mukaisesti puheenvuoroja, haastatteluja ja tietolaatikoita rahasta ja talousosaamisesta. Julkaisun taustalla on kaksi kulttuurin kehittämistehtävää: Kymenlaaksossa ja Etelä-Karjalassa toteutunut Eloa ja iloa Kaakkois-Suomeen sekä Etelä-Pohjanmaan Kulttuurin paikka. Kehittämistehtävät pohjautuvat keväällä 2019 uudistettuun kuntien kulttuurilakiin ja etenkin pykälään edistää kulttuuria ja taidetta osana asukkaiden hyvinvointia ja terveyttä, osallisuutta ja yhteisöllisyyttä.

# data[].attributes.headline
Pyhiinvaelluskeskus Turussa & eri reitit ympäri Suomen

# data[].attributes.subject
Pyhiinvaelluskeskus Turussa & eri reitit ympäri Suomen

# data[].attributes.body
Pyhiinvaellus lisää eri-ikäisten kokonaisvaltaista hyvinvointia. Se yhdistää kulttuurihistorialliset kohteet, luonnossa liikkumisen, kulttuuriperintökasvatuksen, kestävän tulevaisuuden kysymykset ja merkitykselliset paikat. Se on ikiaikaista ja nykyaikaista yhtä aikaa. Se pohjaa ikivanhaan perinteeseen, mutta elää ja uusiutuu tässä ajassa. Pyhiinvaellus on vaeltamista pyhiin paikkoihin, mutta myös syvällisen läsnäolon sävyttämää kulkemista niin metsäpoluilla, kaupungissa kuin kulttuurimaisemassa. Se on vaellusta, joka kutsuu katsomaan tuttua tuorein silmin, oivaltamaan uutta, näkemään merkityksiä ja pysähtymään ihmeen äärellä.

Turun kaupungin ja ev.lut. kirkon yhteistyönä perustettu Pyhiinvaelluskeskus Turun tuomiokirkossa toimii kohtaamispaikkana, sieltä saa tietoa erilaisista reiteistä ja pyhiinvaelluksesta menetelmänä. Sinne voi tulla tutustumaan joka päivä klo 9-18 ja henkilökuntaa paikalla on ma-pe.

Vuonna 2022 tuotettiin opettajille suunnattu materiaali, jossa pyhiinvaellusta voi hyödyntää eri-ikäisten opetuksessa. Pyhiinvaellus yhdistää muun muassa kulttuuriperintökasvatusta, taidekasvatusta, ympäristökasvatusta, läsnäolo- ja tietoisuustaitoja. Opettajien materiaali löytyy verkkosivustolta kohdasta Tietoa --> Opettajille https://pyhiinvaellussuomi.fi/tietoa/opettajille/ . Muuta opasmateriaalia löytyy Tietoa --> Materiaalipankki https://pyhiinvaellussuomi.fi/tietoa/materiaalipankki/.

Virtuaalisesti reiteille pääsevät hekin, joiden omat jalat eivät poluille kanna. Erilaisia reittejä löytyy eri puolelta Suomea.

Tervetuloa Pyhiinvaelluskeskukseen ja erilaisille reiteille löytöretkeilemään!

https://pyhiinvaellussuomi.fi/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hyppää sisältöön

Mitä on pyhiinvaellus?

Pyhiinvaellus on ikiaikaista ja nykyaikaista yhtä aikaa. Se pohjaa ikivanhaan perinteeseen, mutta elää ja uusiutuu tässä ajassa. Pyhiinvaellus on vaeltamista pyhiin paikkoihin, mutta myös syvällisen läsnäolon sävyttämää kulkemista niin metsäpoluilla kuin kulttuurimaisemassa. Se on vaellusta, joka kutsuu katsomaan tuttua tuorein silmin, oivaltamaan uutta, näkemään merkityksiä ja pysähtymään ihmeen äärellä.

Pyhiinvaellusreitit Suomessa

Suomesta löytyy upeita erimittaisia pyhiinvaellusreittejä sekä erilaisia yhteisiä pyhiinvaelluksia. Reittien pituus vaihtelee muutaman kilometrin mittaisista usean sadan kilometrin mittaisiin Suomea halkoviin reitteihin. Pyhiinvaellukset kestävät parista tunnista useisiin viikkoihin.

Otan yhden askelen kerrallaan ja pääsen perille.
Anna-Maija Raittila

Lähetämme 4 kertaa vuodessa uutisia liittyen pyhiinvaellukseen Suomessa.

Käytämme verkkosivustollamme evästeitä verkkosivustomme kehittämiseen ja käyttäjäkokemuksen parantamiseen. Evästeiden avulla kerätyt tiedot ovat anonyymejä.

# data[].attributes.attachment_link.description
Hyppää sisältöön Pyhiinvaellus on ikiaikaista ja nykyaikaista yhtä aikaa. Se pohjaa ikivanhaan perinteeseen, mutta elää ja uusiutuu tässä ajassa. Pyhiinvaellus on vaeltamista pyhiin paikkoihin, mutta myös syvällisen läsnäolon sävyttämää kulkemista niin metsäpoluilla kuin kulttuurimaisemassa. Se on vaellusta, joka kutsuu katsomaan tuttua tuorein silmin, oivaltamaan uutta, näkemään merkityksiä ja pysähtymään ihmeen äärellä.

# data[].attributes.headline
IHKU – ikämiehille hyvinvointia kulttuurista -hanke

# data[].attributes.subject
IHKU – ikämiehille hyvinvointia kulttuurista -hanke

# data[].attributes.body
IHKU – ikämiehille hyvinvointia kulttuurista -hankkeessa tuetaan ikämiesten hyvinvointia kulttuurin keinoin.

Hankkeen rahoittajana on Sosiaali- ja terveysministeriö. Hanke on kaksivuotinen (2023-2024) ja sitä hallinnoi Pohjois-Karjalan Sosiaaliturvayhdistys ry. Osatoteuttajina hankkeessa ovat Pohjois-Karjalan Kansanteatteri Pokka, Karelia Ammattikorkeakoulu ja Joensuun kaupungin kulttuuripalvelut.

Hankkeen tavoitteena:
Ikämiesten kokemuksellisen yksinäisyyden väheneminen ja elämänlaadun paraneminen kulttuurihyvinvoinnin keinoin.
Uusien kohderyhmien tavoittaminen kulttuurihyvinvointitoimenpiteillä ja uusien keinojen kehittäminen kulttuurin hyödyntämiseksi.
Kohderyhmien omien kokemusten tuleminen osaksi kulttuurihyvinvoinnin tulosten ja vaikutusten arviointia

Hankkeen toimintamuotoina:

Jalkautuva, etsivä vanhustyö

Toiminnalliset miesten ryhmät (Rantakylä, Eno, Hammaslahti, Kiihtelysvaara ja Tuupovaara)

Vertaistoiminta

Osallistuva arviointi kulttuurin vaikutuksesta ikämiesten hyvinvointiin

Lue lisää:

IHKU – ikämiehille hyvinvointia kulttuurista -hanke - Pohjois-Karjalan Sosiaaliturvayhdistys ry (pksotu.fi)

# data[].attributes.body
Art in Business -hanke

Kulttuurihyvinvointia työyhteisöihin 2022-2023
Lue lisää: https://net.centria.fi/hanke/art-in-business/

Kulttuurihyvinvointityön dynaaminen duo Sanna-Kaisa Karvonen ja Minna Koivula työskentelevät Centria-ammattikorkeakoulussa TKI-asiantuntijoina kulttuurihyvinvointiin liittyvissä hankkeissa.

# data[].attributes.body
Kulttuurinen yhteisötyö on pitkäjänteinen ja suunnitelmallinen yleisen kulttuurityön toimintamalli.   Se pohjautuu Joensuun kulttuuriohjelmaan  (Joensuun kaupunkistrategian alaohjelma).

Kulttuurisen yhteisötyön tarkoituksena on:

•Kulttuurisisällöin luoda sisältöä arkeen

•Edistää hyvinvointia ja terveyttä, osallisuutta ja yhteisöllisyyttä.

•Antaa kohtaamisen mahdollisuuksia

Painopiste Joensuun pitäjissä ja keskustan esikaupunkialueilla ympärivuotisesti. Painottuu sesonkien ulkopuolelle (esim. kesän tapahtumasesonki, vanhustenviikko, joulunaika) ja niihin ajankohtiin joissa ei ole paljon muuta tarjontaa.

Kohdentuu  asuinalueiden asukkaisille ja osa toiminnoista painottuu ikääntyneisiin.

Toimintatapoja

•Kulttuurisisällöt ostopalveluina

•Työsuhteiset toimeksiannot taide- ja kulttuurialan ammattilaisilta

•Suunnittelua yhteistyössä alueiden toimijoiden kanssa

Kulttuurisen yhteisötyön toimintamallit:
1.Kulttuuritupsahdukset

•Kulttuuritupsahdusten kokonaisuudet keväälle ja syksylle

2.Yhteisötaiteilijan työskentely

•Yksi työsuhteinen yhteisötaiteilija syyskaudelle  (50% työajalla, määräaikainen 3 kk työsuhde)

3.Tuokio taidetta, kotvanen kulttuuria

•Asuinalueiden tapahtumiin tuotettava kulttuuri- ja taidesisältö, mahdollisesti myös vierailuesitykset

•Vuosittain yksi esikaupunkialueella ja kaksi pitäjissä

•Esittävä ja osallistava sisältö, suunnittelu yhdessä tapahtumajärjestäjien kanssa

4.Taide- ja kulttuurialan ammattilaisten työllistäminen osallistavien sisältöjen toteuttajiksi

Mahdollisuuksien mukaan 1-2 palkkatuettua ammattilaista toteuttamaan sisältöjä

Lisätietoja kulttuurisihteeri Sari Suvanto
sari.suvanto@joensuu.fi

# data[].attributes.headline
Eloa ja iloa pilotit löytyvät julkaisusta

# data[].attributes.subject
Eloa ja iloa pilotit löytyvät julkaisusta

# data[].attributes.body
Eloa ja iloa Kaakkois-Suomeen kulttuurin kehittämistehtävän loppujulkaisu, sisältää mm. 20 erilaista taide- ja kulttuuripilottia erilaisille kohderyhmille. Julkaisun pysyvä osoite on https://urn.fi/URN:ISBN:978–952–344–510–9

# data[].attributes.attachment_link.title
Theseus: Eloa ja iloa Kaakkois-Suomeen. Kulttuurin kehittämistehtävä 2020-2022

# data[].attributes.attachment_link.description
Eloa ja iloa Kaakkois-Suomeen eli Kulttuurista hyvinvointia kuntalaisille oli vuosien 2020-22 aikana toteutettu alueellinen, OKM-rahoitteinen kehittämistehtävä Kymenlaaksossa ja Etelä-Karjalassa. Päätavoite oli kehittää luovan alan, taiteen ja kulttuurin yhteistoimintaa sekä toimintamalleja, jotta kulttuuripalvelut ja muu toiminta edistää entistä paremmin kuntalaisten hyvinvointia, terveyttä ja osallisuutta.

# data[].attributes.body
Yhteisötaidenyyttärit on yhdessäolon ja vertaiskeskustelun tila taiteilijoille, jotka toimivat yhteisötaiteen kentällä. Tapaamisten tarkoituksena on vahvistaa yhteisötaiteilijoiden kollegiaalisuutta ja omaa yhteisöä Turun seudulla ja sitä kautta tukea taiteilijoiden työhyvinvointia.

Nyyttärihenkisissä kokoontumisissa luodaan tilaa tutustua toisiin samalla alalla ja alueella toimiviin taiteilijoihin vapaamuotoisesti, vailla tuotanto- tai tuotteistamisagendaa. Tilaa on sekä vertaisjakamiselle - esim. omissa projekteissa ajankohtaisista eettisistä tai käytännöllisistä kysymyksistä keskustelemiselle - että uuden ideoinnille, yhä yhteisemmän ja yhteisöllisemmän tulevaisuuden luomiselle.

Framil on järjestänyt Yhteisötaidenyyttäreitä Turussa vuodesta 2020. Seuraavat yhteisötaidenyyttärit järjestetään syksyllä 2023. Tieto ajankohdasta tarkentuu Framil - yhteisötaidetta Varsinais-Suomessa -Facebook-sivulle elokuun loppuun mennessä.

# data[].attributes.body
Katja Ollikainen, Satakunnan ammattikorkeakoulu, sosionomi:
Löytyykö digitaalisesta taiteesta perinteisten kuvataidemenetelmien terapeuttisia ulottuvuuksia? Voiko digitaalinen taide tukea hyvinvoinnillisten siltojen rakentumista?

Opinnäytetyö antaa sosiaalialan työntekijöille ja organisaatioille uusia näkökulmia kuvataideterapiamenetelmien käyttöön hyödyntäen digitaalisia menetelmiä. Se rikastaa jo valmiiksi monipuolista kuvataideterapiamenetelmien kokonaisuutta, nostaen esiin erilaisten digitaalisten kuvanluomismenetelmien vahvuuksia ja hyötyjä, sekä itsenäisinä menetelminä, että yhdistäen niitä perinteisten kuvataideterapiatekniikoiden kanssa. (opinnäytetyö valmistuu syksyllä 2024)

# data[].attributes.body
Kulttuuripankki on maksuton palvelu, josta löydät pirkanmaalaiset kulttuurin ja taiteen tekijät sekä heidän tilattavat palvelunsa.
Palvelua ylläpitää Tampereen kaupunki.

https://kulttuuripankki.fi/

# data[].attributes.body
Pirkanmaan alueellinen kulttuurihyvinvointisuunnitelma on strateginen asiakirja, joka on osa alueellista hyvinvoinnin ja terveyden edistämisen kokonaisuutta. Suunnitelma tukee kuntien ja alueellisen lakisääteisen hyvinvointikertomuksen 2021–2024 toimeenpanoa. Se on suunnattu kaikille hyvinvoinnin, terveyden, kulttuurin ja taiteen parissa ja kuntien palveluissa työskenteleville sekä päätöksenteon tueksi hyvinvointialueella ja kunnissa.

Suunnitelma esittää yhteisen vision, kehittämisen painopisteet ja tavoitteet sekä antaa esimerkkejä toimenpiteistä kulttuurihyvinvoinnin edistämiseksi Pirkanmaalla. Se linjaa, että hyvinvointialueen toimijat, sen kumppanit, Pirkanmaan kunnat, kolmas sektori, kulttuurikenttä ja elinkeinoelämä toimeenpanevat pitkä- jänteisessä yhteistyössä suunnitelmassa asetettuja tavoitteita.

Kulttuurihyvinvoinnin toimintamallien ja monialaisen osaamisen vahvistamisen avulla luodaan sosiaalisesti ja eettisesti kestävää hyvinvointia. Kokonaisvaltaista hyvinvointia sekä kulttuurista ja sosiaalista pääomaa lisääviä palveluja tarvitaan erityisesti nyt, kun yksinäisyys ja mielen hyvinvoinnin haasteet ovat suuria. Ihmiset kaipaavat elämäänsä merkityksellisyyden ja kuulumisen kokemuksia, joita kulttuuri ja taide parhaimmillaan luovat ja vahvistavat.

Muutoksen aikaansaamiseksi pitää nähdä ja tehdä asioita toisin. Hyvinvointialueen rakenteita luodessa ja vakiinnuttaessa meillä on uudenlainen mahdollisuus hyödyntää kulttuurin ja taiteen potentiaalia pirkanmaalaisten hyvinvointi- ja terveys- erojen kaventamisessa. Saavutettavat palvelut ja kulttuuristen oikeuksien toteutuminen eivät ole itsestäänselvyyksiä. Kulttuurihyvinvoinnin toteutuminen edellyttää eri toimijoiden määrätietoista sitoutumista ja osaamista, monimuotoista kulttuuritarjontaa ja aidon yhteistyön mahdollistavat rakenteet.

Suunnitelman toimeenpanoa koordinoi hyvinvointialueen Hyte-yksikkö ja tukee alueellinen ja monialainen kulttuurihyvinvoinnin asiantuntijaryhmä KULTU sekä Pirkanmaan TAIKUSYDÄN -alueverkosto.

https://www.pirha.fi/documents/d/guest/pirkanmaan-kulttuurihyvinvointisuunnitelma

# data[].attributes.body
Katja Kähkönen kulttuurihyvinvoinnin YAMK-opinnäytetyönä toteutetun kehittämishankkeen tavoitteena oli lasten toimijuutta tukevien osallisuuden kokemusten mahdollistaminen varhaiskasvatuksessa yhteisötaiteen keinoin. Kehittämishanke sisälsi taideperustaisen toimintatutkimuksen, jossa tarkasteltiin, millaisia toimijuutta tukevia osallisuuden kokemuksia yhteisötaiteen tekeminen mahdollisti lapsille, ja millaiset seikat yhteisötaidetoiminnassa mahdollistivat niitä.

Kehittämishankkeen toiminnallinen osio toteutettiin Kulttuurikeskus PiiPoon toimeksiantona Taiteilija päiväkodissa -hankkeessa, joka kuuluu Lempäälän kunnan Kulttuurirappuset-kulttuurikasvatusohjelmaan. Tutkimuksellisessa osiossa aineistoja kerättiin ja arvioitiin taideperustaisen toimintatutkimuksen kontekstissa ja THL:ssa kehitetyllä Pienet onnistumistarinat -työkalulla, sekä tulkittiin pystyvyyden, merkityksellisyyden ja yhteenkuuluvuuden kokemuksina.

Tutkimuksen perusteella voitiin päätellä, että Taiteilija päiväkodissa -yhteisötaidetoiminta mahdollisti osallisuuden kokemuksia, kun lapsi sai olla mukana toiminnan kaikissa vaiheissa, lapsi näki toiminnan vaikutukset, toiminta sisälsi yksilöllistä ja yhteisöllistä päätöksentekoa sekä toimintaa, toiminnan aikana tapahtui oppimista ja toiminta herätti lapsessa mielihyvää. Tulokset ovat hyödynnettävissä lasten osallisuutta tukevissa yhteisötaidehankkeissa varhaiskasvatuksessa ja lastenkulttuuritoiminnassa.

https://www.theseus.fi/bitstream/handle/10024/792500/Kahkonen_Katja.pdf?sequence=2&isAllowed=y

# data[].attributes.body
Tänne halusin tulla on videopuheluun perustuva digitaalisten etäretkien konsepti, joka kehitettiin osallistavan taiteen keskus Framilissa korona-aikaan. Retkiä on toteutettu etenkin ikäihmisille ja saattohoidon potilaille, jotka eivät pääse paljon tai enää lainkaan liikkumaan ulkona.

Eristysajan tarpeisiin syntynyt etäretkikokeilu kasvoi Framilissa dialogisen ja kohtaavan taiteen konseptiksi. Vuorovaikutteisen videoteoksen avulla on mahdollista lisätä osallisuuden kokemusta, taiteen saavutettavuutta ja tätä kautta kokonaisvaltaista hyvinvointia.

Jokainen videopuhelu on ainutkertainen ja uniikki yhdelle ihmiselle tehty teos. Osallistujaa haastatellaan etukäteen, ja kuultuihin toiveisiin tukeutuen taiteilija “vie” kokijan videopuhelun avulla tämän haluamaan paikkaan. Taiteilija kutsuu ihmisen osalliseksi teoksen synnyttämiseen keskustelemalla ja taideharjoitteita käyttämällä. Konsepti hyödyntää arkista teknologiaa innovatiivisesti yksilöllisiä merkityksiä luoden.

Etäretkikonseptia on kehitetty yhteityössä Kaskenlinnan sairaalan saattohoito-, palliatiivisen ja neurogeriatrisen osaston sekä Turun kaupungin (nyk. VarHan) vanhusten asumispalveluiden kanssa. Vaikka Tänne halusin tulla -etäretkiä on tähän mennessä toteutettu pääosin ikäihmisille, sopii etäretkikonsepti kenelle vain halukkaalle joka tahtoo tutkia valitsemaansa paikkaa kahdenkeskisen kohtaavan taiteen avulla.

Tänne halusin tulla -etäretkiä toteuttaa Framilin monitaiteellinen työryhmä, jonka jokaisella taiteilijalla on omaan osaamiseensa pohjautuva kädenjälki.

Lisätiedot ja tilaukset: framilkeskus@gmail.com

# data[].attributes.body
Häiriötekijät on visuaalisen teatterin esitys, jossa uppoudutaan keskittymis- ja tarkkavaisuushäiriöiden maailmaan nukketeatterin, fyysisen teatterin ja audiovisuaalisen kerronnan kautta. Teoksessa ilmennetään liikkeen ja äänen ristiriitaa, keskittymishäiriöisyyden kakofoniaa, epärytmisyyttä ja harmoniaa, ja miltä tuntuu, kun asioista on vaikea löytää tarttumapintaa. Usein ADHD-ihmiset nähdään palpattavina papupatoina, jotka sinkoilevat joka paikkaan. Samalla kuitenkin nämä häiriöt voivat lamaannuttaa fyysisesti paikalleen, mutta ajatukset jatkavat laukkaamistaan ja on vaikea fokusoitua.

Keskittymishäiriöistä puhutaan usein diagnosoivan aikuisen kautta, joka kärjistää lapsen tai nuoren häiriötekijäksi. Lapsen rooliksi jää villi häirikkö tai laiska unelmoija, joka ei edes jaksa yrittää, ja jolla ei ole mahdollisuutta tai osaamista kääntää haasteitaan toimiviksi ratkaisuiksi. Aikuisen näkökulma on usein ongelmakeskeinen: miten lapsen saa hiljentymään tai pysymään paikoillaan, keskittymään, kun aikuinen ei ymmärrä miltä lapsen maailma näyttää tai kuulostaa.

Teos saa ensi-iltansa Turun kaupunginteatterin Sopukka-näyttämöllä joulukuussa 2023. Keväällä 2023 esitys lähtee kiertueelle Etelä-Suomen kouluihin. Teoksen rinnalla toteutuu myös yleisötyöpaketti, jotka toteutetaan yhteistyössä ADHD-liiton kanssa. Osa yleisötyöstä toteutuu ikäänkuin ADHD-simulaatioina, joissa katsojat saavat asettua keskittymishäiriöisen saappaisiin kaikkine ärsykkeineen. Yleisötyön tarkoituksena on luoda avoimempaa keskusteluilmapiiriä joka voi olla hyödyksi oppilaille ja opettajille koulumaailmassa ja sen ulkopuolella.

lisätietoa ja tilaukset: Aura of Puppets
https://auraofpuppets.com/
https://tkteatteri.fi/ohjelmisto/esitykset/hairiotekijat/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sukellus ADHD-lapsen maailmaan

"Keskity, älä haaveile, rauhotu, älä oo niin energinen, piirtämiset voi jättää kuvistunnille, sä oot niin villi, heti ku päänsä kääntää se on jo pahanteossa, en olis susta uskonu, ei se keskittyminen oo kellekään sen helpompaa..."

Häiriötekijät on visuaalisen teatterin esitys, jossa uppoudutaan keskittymis- ja tarkkavaisuushäiriöiden maailmaan nukketeatterin, fyysisen teatterin ja audiovisuaalisen kerronnan kautta. Teoksessa ilmennetään liikkeen ja äänen ristiriitaa, keskittymishäiriöisyyden kakofoniaa, epärytmisyyttä ja harmoniaa, ja miltä tuntuu, kun asioista on vaikea löytää tarttumapintaa. Usein ADHD-ihmiset nähdään palpattavina papupatoina, jotka sinkoilevat joka paikkaan. Samalla kuitenkin nämä häiriöt voivat lamaannuttaa fyysisesti paikalleen, mutta ajatukset jatkavat laukkaamistaan ja on vaikea fokusoitua.

Keskittymishäiriöistä puhutaan usein diagnosoivan aikuisen kautta, joka kärjistää lapsen tai nuoren häiriötekijäksi. Lapsen rooliksi jää villi häirikkö tai laiska unelmoija, joka ei edes jaksa yrittää, ja jolla ei ole mahdollisuutta tai osaamista kääntää haasteitaan toimiviksi ratkaisuiksi. Aikuisen näkökulma on usein ongelmakeskeinen: miten lapsen saa hiljentymään tai pysymään paikoillaan, keskittymään, kun aikuinen ei ymmärrä miltä lapsen maailma näyttää tai kuulostaa.

Kolme ammattilaisesiintyjää tarjoilee maailman Sopukka-näyttämön lavalle ohjaaja Vilja Lehtosen johdolla. Teos toteutetaan yhteistyössä palkitun Aura of Puppets -nukketeatteriverkoston kanssa.

Hinnoittelu

Lippukategoriat: koululaiset / aikuiset

Hinnat sisältävät palvelumaksun. Esityslippu sisältää Föli-bussikyydin teatterille ja vaatesäilytyksen.

Maksutavat

Käteinen

Pankki-/luottokortti

TKT lahjakortti

Lippupisteen lahjakortti

Smartum, SmartumPay

Stimulus-kortti

ePassi

Ticket Mind & Body

Edenred

Ticket Duo

Kaupungin Tyky-ranneke

Tyky+

Eazybreak

MobilePay

Esteettömyys

Kaikkiin Turun Kaupunginteatterin tiloihin, patsi Päänäyttämön parvelle, on esteetön pääsy ja katsomoissamme on pyörätuolipaikat. Kaikissa teatterisaleissamme on käytössä äänensiirtojärjestelmänä IR-järjestelmä. Tulkkaus viittomakielelle voidaan järjestää, kun tulkkauksesta sovitaan hyvissä ajoin etukäteen teatterin kanssa.

Avain onnistuneeseen vierailuun

Seuraa somessa

Etkö malta odottaa? Haluatko tietää, miten esitys syntyy, ja mitä näyttämöllä ja sen takana oikein puuhataan? Seuraa otteita harjoituksista, pukusovituksista ja työryhmän arjesta sosiaalisen median kanavissamme seuraavien tunnisteiden avulla.

@tkteatteri @auraofpuppets

# data[].attributes.attachment_link.description
"Keskity, älä haaveile, rauhotu, älä oo niin energinen, piirtämiset voi jättää kuvistunnille, sä oot niin villi, heti ku päänsä kääntää se on jo pahanteossa, en olis susta uskonu, ei se keskittyminen oo kellekään sen helpompaa..." Häiriötekijät on visuaalisen teatterin esitys, jossa uppoudutaan keskittymis- ja tarkkavaisuushäiriöiden maailmaan nukketeatterin, fyysisen teatterin ja audiovisuaalisen kerronnan kautta.

# data[].attributes.body
https://www.ulapland.fi/FI/Yksikot/Koulutus--ja-kehittamispalvelut/Hanketoiminta-ja-asiakastarinat/Osaamisen-muotoilu

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Osaamisen muotoilu kulttuuri- ja tapahtuma-alalla -hankkeen tavoitteena on kehittää luovien alojen osaajien substanssiosaamista ja urasuunnittelun taitoja. Hankkeen toimenpiteissä keskitytään alan toimijoiden henkilöbrändin kehittämiseen sekä oman osaamisen näkyväksi tekemiseen. Osallistujat kehittävät myynnin, markkinoinnin ja projektinhallinnan osaamistaan sekä verkostoituvat alan toimijoiden kanssa.
Hankkeen toimenpiteet:

Alkukartoitus osaamisesta ja urasuunnittelusta: Toimenpide pitää sisällään kevyen alkukartoituksen luovan alan osaajien osaamistasosta ja osaamisen kehittämistarpeista. Samalla kartoitetaan urasuunnittelutaitoja ja -näkymiä.

Täydennyskoulutuohjelma sisältää kolme moduulia, jotka keskittyvät oman osaamisen muotoiluun ja henkilöbrändäykseen, substanssiosaamisen kehittämiseen ja ura- ja tulevaisuussuunnitteluun.

Moduuleissa käsitellään alkukartoituksessa tunnistettuja teemoja, joiden sisältöjä syvennetään yhdessä koulutusohjelman uraohjaajien ja alan asiantuntijoiden kanssa. Osallistujat työstävät omaa portfoliotaan tai muuta valittua osaamisen esittämisen alustaa koko koulutuksen ajan.

# data[].attributes.attachment_link.title
Osaamisen muotoilu | Koulutus- ja kehittämispalvelut | Lapin yliopisto

# data[].attributes.attachment_link.description
Osaamisen muotoilu kulttuuri- ja tapahtuma-alalla -hankkeen tavoitteena on kehittää luovien alojen osaajien substanssiosaamista ja urasuunnittelun taitoja. Hankkeen toimenpiteissä keskitytään alan toimijoiden henkilöbrändin kehittämiseen sekä oman osaamisen näkyväksi tekemiseen. Osallistujat kehittävät myynnin, markkinoinnin ja projektinhallinnan osaamistaan sekä verkostoituvat alan toimijoiden kanssa. Hankkeen toimenpiteet: Alkukartoitus osaamisesta ja urasuunnittelusta: Toimenpide pitää sisällään kevyen alkukartoituksen luovan alan osaajien osaamistasosta ja osaamisen kehittämistarpeista.

# data[].attributes.headline
Taiteilijan rooli sosiaali- ja terveyssektorilla

# data[].attributes.subject
Taiteilijan rooli sosiaali- ja terveyssektorilla

# data[].attributes.body
Teen taiteen väitöskirjaa Lapin yliopistoon aiheesta taiteilijan rooli sosiaali- ja terveyssektorilla. Tutkimus on taideperustainen toimintatutkimus, jonka aineisto on pääasiassa kerätty Työtaide-hankkeesta. Hankkeen toimenpiteistä voit lukea lisää täältä: https://lauda.ulapland.fi/handle/10024/65171

Artikkeliväitöskirjani ensimmäinen artikkeli löytyy täältä:
https://journal.fi/rae/article/view/119565
Seuraava artikkelini tulee näillä näkymin julkaisuun syksyllä 2023.

Työskentelen Lapin yliopistolla Koulutus- ja kehittämispalveluiden yksikössä, jossa valmistelemme useita luovan ja kulttuurialan kehittämishankkeita.
https://www.ulapland.fi/FI/Yksikot/Koulutus--ja-kehittamispalvelut

Olen aina kiinnostunut alan kehittämiskysymyksissä yhteistyöstä joten olethan yhteydessä!

Niina.oinas (at) ulapland.fi

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Lapin yliopiston taiteiden tiedekunnan toteuttamassa Työtaide -hankkeessa kehitettiin taideperustaisia toimintatapoja sosiaali- ja terveysalan yksiköiden arkeen ja hoitokulttuuriin sekä työn organisointiin ja johtamiseen. Esiselvityksen tavoitteena oli työhyvinvoinnin lisääntyminen hankkeen yhteistyötahoina toimineissa organisaatioissa sekä hyviksi koettujen toimintatapo-en välittäminen laajemmin alan työyhteisöihin. Tämä opasvihkonen kokoaa käytännönläheisesti hankkeessa kehitettyjä taideperustaisia toimintoja ja kannustaa organisaatioita kokeilemaan ja soveltamaan niitä omassa työkulttuurissaan.

Hankkeen kohderyhmää olivat sosiaali- ja terveysalan organisaatioiden työntekijät ja lähiesimiehet, jotka ovat avainasemassa taideperustaisten menetelmien käytön mahdollistajina. Työvoimapula ja työntekijöiden vaihtuvuus luonnehtivat alan tämän hetken ja tulevaisuuden haasteita. Taidetoiminta voi edistää työurien pidentymistä ja lisääntyvän työhyvinvoinnin kautta työn veto- ja pitovoimaa. Hankkeen tavoitteena on ollut myös työhyvinvointialan toimijoiden, kuten taiteilijoiden, taideperustaisten palveluiden tarjoajien, taiteen välittäjien ja sosiaali- ja terveyssektorin toimijoiden verkottuminen. Yhteistyötahoja hankkeen toiminnassa olivat Nuorten Ystävät (useita yksikköjä), Muistiyhdistys Ry ja Saarenkylän vanhustenhoitoyhdistys Ry, joiden yksiköissä taideperustaisia toimintamalleja kehitettiin arjen käytännöiksi.

Hanke toteutettiin Pohjois-Pohjanmaan elinkeino-, lii-kenne- ja ympäristökeskuksen myöntämällä Kestävää kasvua ja työtä 2014-2020 Suomen rakennerahasto-ohjelman tuella.

Hankkeen vastuullisena johtajana toimi Mirja Hiltunen, projektipäällikkönä Antti Stöckell, suunnittelijana Niina Oinas ja taiteilija-suunnittelijana Sinikka Kyllönen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Työtaide : taide työhyvinvoinnin tukena sosiaali- ja terveysalalla

# data[].attributes.attachment_link.description
Lapin yliopiston taiteiden tiedekunnan toteuttamassa Työtaide -hankkeessa kehitettiin taideperustaisia toimintatapoja sosiaali- ja terveysalan yksiköiden arkeen ja hoitokulttuuriin sekä työn organisointiin ja johtamiseen. Esiselvityksen tavoitteena oli työhyvinvoinnin lisääntyminen hankkeen yhteistyötahoina toimineissa organisaatioissa sekä hyviksi koettujen toimintatapo-en välittäminen laajemmin alan työyhteisöihin. Tämä opasvihkonen kokoaa käytännönläheisesti hankkeessa kehitettyjä taideperustaisia toimintoja ja kannustaa organisaatioita kokeilemaan ja soveltamaan niitä omassa työkulttuurissaan.

# data[].attributes.body
Uudenkaupungin kulttuuripalvelut järjestää 4 viikon välein Luovien ihmisten vertaistukiryhmän kokoontumisen paikallisessa kulttuurikeskus Crusellissa. Ryhmässä eri taidemuotojen harrastajat voivat jakaa ja kehittää ideoitaan, verkostoitua ja viettää aikaa mukavasti yhdessä.

Ryhmän tarkoituksena on auttaa ja kannustaa osallistujia viemään itselleen tärkeitä hankkeita loppuun saakka. Mukaan voi tulla, vaikkei kokisikaan suunnittelmia taiteellisiksi.

Luovien ihmisten vertaistukiryhmään voi osallistua kaikenikäiset, ja siellä voi vierailla niin usein tai harvoin kuin itselle sopii.

https://uusikaupunki.fi/fi/luovien-ihmisten-vertaistukiryhma

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kaipaatko innostusta, tukea tai yhteistyökumppaneita omiin luoviin projekteihisi? Tai haluatko vain tulla nauttimaan muiden ihmisten seurasta kulttuuriaiheisten keskustelujen parissa? Uudenkaupungin kulttuuripalvelut järjestää kolmen viikon välein Luovien ihmisten vertaistukiryhmän kokoontumisen Kulttuurikeskus Crusellissa. Täällä eri taidemuotojen harrastajat voivat jakaa ja kehittää ideoitaan, inspiroitua toinen toisistaan, sekä pohtia syntyjä syviä.

Ryhmän tarkoituksena on auttaa osallistujia viemään itselleen tärkeitä hankkeita loppuun saakka. Mukaan voi tulla, vaikket kokisikaan suunnittelmiasi taiteellisiksi.

Luovien ihmisten vertaistukiryhmään voi osallistua kaikenikäiset, ja siellä voi vierailla niin usein tai harvoin kuin itselle sopii. Ei tarvitse ilmoittautua ennakkoon, tule vain reippaasti käymään!

Kevät

- Torstaina 2.2. klo 18-19:30
- Torstaina 2.3. klo 18-19:30
- Torstaina 30.3. klo 18-19:30
- Torstaina 27.4. klo 18-19:30
- Torstaina 25.5. klo 18-19:30

Syksy

- Torstaina 3.8. klo 18-19:30
- Torstaina 31.8. klo 18-19:30
- Torstaina 28.9. klo 18-19:30
- Torstaina 26.10. klo 18-19:30
- Torstaina 23.11. klo 18-19:30

Lisätietoja

# data[].attributes.attachment_link.description
Kaipaatko innostusta, tukea tai yhteistyökumppaneita omiin luoviin projekteihisi? Tai haluatko vain tulla nauttimaan muiden ihmisten seurasta kulttuuriaiheisten keskustelujen parissa? Uudenkaupungin kulttuuripalvelut järjestää kolmen viikon välein Luovien ihmisten vertaistukiryhmän kokoontumisen Kulttuurikeskus Crusellissa. Täällä eri taidemuotojen harrastajat voivat jakaa ja kehittää ideoitaan, inspiroitua toinen toisistaan, sekä pohtia syntyjä syviä.

# data[].attributes.headline
International Dance Movement Therapy Symposium, HELSINKI

# data[].attributes.subject
International Dance Movement Therapy Symposium, HELSINKI

# data[].attributes.body
Tervetuloa mukaan kaikille kehollisuudesta kiinnostuneille Suomen Tanssiliiketerapiayhdistyksen Kansainväliseen Symposiumiin Helsingissä 6.10.-8.10.2023! Lisätietoja: https://tanssiterapia.net/eadmt-ga-2023/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
WELCOME, EVERYBODY!

Before the General Assembly we will offer the International Dance Movement Therapy Symposium in Helsinki, Finland. You are warmly welcome to connect with members from the community, learn best practices and be inspired.

REGISTRATION AND FEES

Both Friday and Saturday 140€/ 120€ for members of EADMT/ 60€ EADMT delegates and deputies
Only Friday 100€
Only Saturday 50€

The registration will open on August 1st, 2023.

# data[].attributes.attachment_link.description
WELCOME, EVERYBODY! Before the General Assembly we will offer the International Dance Movement Therapy Symposium in Helsinki, Finland. You are warmly welcome to connect with members from the community, learn best practices and be inspired. REGISTRATION AND FEES Both Friday and Saturday 140€/ 120€ for members of EADMT/ 60€ EADMT delegates and deputiesOnly Friday 100€Only Saturday 50€ The registration will open on August 1st, 2023.

# data[].attributes.headline
Digitaaliset kulttuurin ja vapaa-ajan elämykset ikääntyneiden koteihin (Helsingin kaupunki)

# data[].attributes.subject
Digitaaliset kulttuurin ja vapaa-ajan elämykset ikääntyneiden koteihin (Helsingin kaupunki)

# data[].attributes.body
Ikääntyneille suunnattuja digi- ja etäpalveluita on kehitetty kaupunkitasoisesti vuodesta 2021. Toimintaan on hankerahoitusta vielä vuodelle 2023.

Tarkoituksena on tuoda etäpalvelutoiminta pysyväksi osaksi kulttuurin ja vapaa-ajan toimialan palvelutarjontaa. Tällä pyritään myös vastaamaan (digitaitoisten) ikääntyvien määrän kasvuun.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Digituki kotona

Helsingin kaupunki tekee yhteistyötä HelsinkiMissio järjestön kanssa, jonka vapaaehtoiset auttavat digipulmissa omassa kodissasi. Voit saada opastusta esimerkiksi tietokoneen, tabletin, puhelimen tai television käytön opettelussa.

Digiopastusta voi tiedustella HelsinkiMissiosta puhelimitse:
ma, ke ja to klo 9-12
puh. 09 2312 0370

# data[].attributes.attachment_link.description
Helsingin kaupunki tekee yhteistyötä HelsinkiMissio järjestön kanssa, jonka vapaaehtoiset auttavat digipulmissa omassa kodissasi. Voit saada opastusta esimerkiksi tietokoneen, tabletin, puhelimen tai television käytön opettelussa. Digiopastusta voi tiedustella HelsinkiMissiosta puhelimitse: ma, ke ja to klo 9-12 puh. 09 2312 0370

# data[].attributes.body
ERI tarjoaa elämyksiä alle kouluikäisille!

Turkulainen Tanssiteatteri ERI tarjoaa esityksiä ja siihen liittyviä liikunnallisia työpajoja alle kouluikäisille lapsille. Tavoitteena on viedä nämä pienoisteokset lapsille tuttuun ympäristöön. Esitystä varten tarvitaan vain muutama metri tyhjää tilaa sekä pistoke äänentoistolaitetta varten.

Lisätietoja ja tilaukset: Tanssiteatteri ERI, info@eri.fi, puh. 02 250 10325, www.eri.fi

# data[].attributes.body
ERI tarjoaa elämyksiä senioreille!

Turkulainen Tanssiteatteri ERI tekee seniorityötä, jonka tavoitteena on ilahduttaa vanhusten arkipäivää tanssiesityksillä Varsinais-Suomen alueen vanhainkodeissa, palvelutaloissa ja seniorien kohtaamispaikoissa. Nämä pienoistanssiesitykset vaihtelevat vuosittain.  Haluttaessa esitykseen on liitettävissä katsojia liikuttava osio.  Esitystä varten tarvitaan vain muutama metri tyhjää tilaa sekä pistoke äänentoistolaitetta varten.

Lisätietoja ja tilaukset: Tanssiteatteri ERI, info@eri.fi, puh. 02 250 10325, www.eri.fi

# data[].attributes.attachment_link.title
Tanssiteatteri ERI Dansteater ERI ja yhteiskuntavastuu -sivujen alle.JPG

# data[].attributes.body
ÄLÄ TÖNI MUN KAVERIA

9-10 vuotiaille

Kuulluksi ja nähdyksi tuleminen on tärkeä osa nuorten ennaltaehkäisevää mielenterveystyötä.

ESITYS: Älä töni mun kaveria - pienoistanssiteos, jossa käsitellään erilaisuuden, kiusaamisen sekä itsetunnon teemoja. Kesto n. 35 min. TANSSITYÖPAJAT NÄYTÖKSEN YHTEYDESSÄ: Jokaista osallistujaa rohkaistaan erilaisin luovin keinoin mm.tanssin ja liikkeen kautta tuomaan esille ajatuksiaan esityksestä ja sen herättämistä teemoista. Kesto n. 40 min.

Välittömästi esityksen jälkeen on mahdollisuus osallistua pienryhmissä työpajaan, jossa käsitellään esityksestä nousseita kiusaamiseen liittyviä teemoja kuten erilaisuutta ja itsetuntoa. Samalla lapsille annetaan mahdollisuus reflektoida esitystä turvallisessa ja luovassa ympäristössä kokeneiden ammattilaisten tukemana ja innoittamana. Luovin keinoin mm. tanssin, liikkeen ja sanataiteen avulla on usein helpompi tuoda esille teemasta heränneitä vaikeitakin tunteita. Työpajat voimme toteuttaa suomeksi ja englanniksi. Koko tapahtuman kesto n. 1 h 15 min. koreografia ja suunnittelu James McNamara ja työpajan suunnittelu Silja McNamara.

Lisätiedot ja tilaukset: Tanssiteatteri ERI, info@eri.fi, 02250 1032
www.eri.fi

# data[].attributes.attachment_link.title
Nea Vuorinen tyttönä, joka vapautuu kiusaajien vallasta. ERIn teoksessa Älä töni mun kaveria_kuva James McNamara.JPG

# data[].attributes.body
Valmistelen loppusuoralla sosiaalipedagogiikan alan väitöskirjaani (UEF) joka käsittelee ikääntyneiden hoivayhteisöissä työskentelevien taiteilijoiden toimijuutta ja työn tekemisen tapaa sosiaalipedagogisen työotteen näkökulmasta.

Tässä osatutkimusjulkaisut, joista kaksi ensimmäistä avautuu katsottavaksi otsikosta:

Nuutinen Teija, Laulainen Sanna & Salonen Arto O. 2021. Taiteilija-ammattilaiset kulttuurihyvinvoinnin toimijoina ikääntyneiden hoivayhteisöissä. Gerontologia 35 (3), 231–248. https://doi.org/10.23989/gerontologia.102736

Nuutinen Teija, Laulainen Sanna & Salonen Arto O. 2022. Taiteilijat kulttuurihyvinvointitoiminnan rajapinnoilla. Tutkimus taiteilija-ammattilaisista ikääntyneiden hoivayhteisöissä. Yhteiskuntapolitiikka 87 (5–6), 502–512.https://urn.fi/URN:NBN:fi-fe2022112466749

Nuutinen Teija, Laulainen Sanna & Salonen Arto O. 2023. Taiteilijoiden työote ja ammatillisten identiteettien neuvottelut ikääntyneiden hoivayhteisöissä. Sosiaalipedagogiikka 2023 JULKAISTAAN MARRASKUUSSA.

tutkimusterveisin Teija Nuutinen
tnuutine@uef.fi

# data[].attributes.body
Kulttuurista hyvinvointia kaikille -hanke rakentaa Pieksämäelle omaa paikallista toimintamallia, jossa kulttuurin avulla luodaan hyvinvointia ja osallisuutta kaikille kuntalaisille. Keskeinen osa hanketta on sote-palveluiden parissa työskentelevien kulttuurihyvinvointia tukevan työotteen vahvistaminen mm. koulutuksen sekä kulttuurin osaajaverkoston avulla.

Kulttuurihyvinvointia tukevaa työotetta kehitetään sote-palveluiden eri yksiköiden henkilökunnan koulutuksilla sekä konkreettisesti jalkautuvalla toiminnalla, jossa eri alojen kulttuuritoimijat toimivat sparraajina ja sisällöntuottajina. Tavoitteena on myös saada nimettyjä kulttuurivastaavia eri yksiköihin.
Hanke on käynnistynyt 1.1.2022 ja se jatkuu vuoden 2023 loppuun.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kulttuurista hyvinvointia kaikille -hanke rakentaa omaa paikallista toimintamallia, jossa kulttuurin avulla luodaan hyvinvointia ja osallisuutta kaikille kuntalaisille. Keskeinen osa hanketta on sote-palveluiden parissa työskentelevien kulttuurihyvinvointia tukevan työotteen vahvistaminen mm. koulutuksen sekä kulttuurin osaajaverkoston avulla.

Tältä sivulta saat lisätietoa hankkeesta.

Mitä hanke tavoittelee?

Tavoitteena Kulttuurista hyvinvointia kaikille -hankkeessa on kehittää paikallinen toimintamalli sekä kulttuurihyvinvoinnin strategia, joilla tuetaan pieksämäkeläisten hyvinvointia ja osallisuutta kulttuurin keinoin. Hankkeen tavoitteena on myös vahvistaa kolmannen sektorin sekä kaupungin eri hallintokuntien välistä verkostoyhteistyötä

Kenelle se on tarkoitettu?

Kaikille kuntalaisille, erityisesti tukea tarvitseville lapsiperheille, nuorille ja vanhuksille sekä päihde- ja mielenterveyskuntoutujille.

Miten hankkeessa toimitaan?

Kulttuurihyvinvointia tukevaa työotetta kehitetään sote-palveluiden eri yksiköiden henkilökunnan koulutuksilla sekä konkreettisesti jalkautuvalla toiminnalla, jossa eri alojen kulttuuritoimijat toimivat sparraajina ja sisällöntuottajina. Tavoitteena on myös saada nimettyjä kulttuurivastaavia eri yksiköihin.

Hankkeeseen kuuluu myös kyselyjen ja kartoitusten sekä erilaisten mittareiden toteutus.

Mikä on hankkeen kesto?

Hanke on käynnistynyt 1.1.2023 ja se jatkuu vuoden 2023 loppuun.
Hankkeen hallinnoija on Pieksämäen kaupunki.

Kehittämisen polulla tapahtuu
Kulttuurihyvinvointikoulutus alkanut 14.10.2022
* Mukana Hiekanpää, Abeli, Savas, Vaalijala, Valona, Attendo, Pieksämäen mielenterveys- ja päihdepalvelut sekä Pieksämäen lapsiperheiden sosiaalipalvelut
* Alkukartoituskysely (lomake pdf)
* Yksiköiden kulttuurivastaavat

Uusi koulutuskierros keväällä 2023. Ilmoittautumisia otetaan vastaan.
Taidekasvatuskortit
Kulttuurikeskus Poleenin taidenäyttelyihin tutustumisen tueksi toteutettiin taidekasvatuskortit. Ne haastavat taidenäyttelyissä kävijöitä tutustumaan näyttelyihin neljän teeman: tarinoiden, ihmisten, luonnon, muotojen ja värien kautta. Jokainen teema sisältää kysymyksiä tai tehtäviä. Tehtävät voi suorittaa pienryhmissä, pareittain tai yksin. Korteissa annetaan myös vinkkejä näyttelyihin tutustumiseen. Laminoidut kortit on kätevä ottaa mukaan taidenäyttelyyn.

Taidekasvatuskortit löytyvät kulttuurikeskus Poleenin lippukaaresta.
Kulttuuripankki
* Paikallisista kulttuuritoimijoista koostuva tietopankki, joka on tarvittaessa kulttuurivastaavien sparrausapuna sekä erilaisten kulttuuripalvelujen sisällöntuottajina.

Linkkejä

Blogikirjoitus: Kulttuurista hyvinvointia kaikille Pieksämäellä - Etelä-Savon Maakuntaliitto (esavo.fi)
Kulttuurista hyvinvointia kaikille Innokylässä
Terveyden edistämisen määrärahalla toteutettavat hankkeet

Ota yhteyttä

Heidi Harmanen
Projektikoordinaattori
puh. 040 596 5480
heidi.harmanen@pieksamaki.fi

# data[].attributes.attachment_link.title
Kulttuurista hyvinvointia kaikille - Pieksämäen kaupunki

# data[].attributes.attachment_link.description
Kulttuurista hyvinvointia kaikille -hanke rakentaa omaa paikallista toimintamallia, jossa kulttuurin avulla luodaan hyvinvointia ja osallisuutta kaikille kuntalaisille. Keskeinen osa hanketta on sote-palveluiden parissa työskentelevien kulttuurihyvinvointia tukevan työotteen vahvistaminen mm. koulutuksen sekä kulttuurin osaajaverkoston avulla. Tältä sivulta saat lisätietoa hankkeesta. Mitä hanke tavoittelee? Tavoitteena Kulttuurista hyvinvointia kaikille -hankkeessa on kehittää paikallinen toimintamalli sekä kulttuurihyvinvoinnin strategia, joilla [...]

# data[].attributes.headline
Katri Smolander ja Laura Valo, opinnäytetyö YAMK: Muotokuvamaalaus ylisukupolvisena digielämyksenä: Kulttuurihyvinvointia tuottavan yhteistyömallin rakentaminen palvelumuotoilun keinoin. 

# data[].attributes.subject
Katri Smolander ja Laura Valo, opinnäytetyö YAMK: Muotokuvamaalaus ylisukupolvisena digielämyksenä: Kulttuurihyvinvointia tuottavan yhteistyömallin rakentaminen palvelumuotoilun keinoin. 

# data[].attributes.headline
Taideperustainen opinnäytetyötutkimus esikouluikäisten kanssa / Kulttuurihyvinvointi YAMK / Laura Olin & Elina Perttola

# data[].attributes.subject
Taideperustainen opinnäytetyötutkimus esikouluikäisten kanssa / Kulttuurihyvinvointi YAMK / Laura Olin & Elina Perttola

# data[].attributes.body
Tutkimme esikouluikäisten lasten kokemuksia ja käsityksiä ristiriitatilanteista vertaissuhteissa. Konstruoimme aineistoa prosessidraaman ja taideterapeuttisten menetelmien avulla. Ohjasimme lapsiryhmälle draamaprosessin ja tutkimme omaa ohjauskokemustamme intermodaalisesti liikkuen, maalaten ja kirjoittaen sekä verbaalisesti reflektoiden. Opinnäytetyön on tarkoitus valmistua marraskuussa 2023. Koulutusohjelmamme on Creativity and Arts in the Social and Health Fields (Master's Degree), Metropolia ammattikorkeakoulu.

# data[].attributes.attachment_caption
Omasi, rakkaani -elokuvan rooleissa mm. Voitto Soini ja Ritva Kattelus

# data[].attributes.body
Omasi, rakkaani- tanssielokuvan omaishoitajan  arjesta

Rakkauden voima, arjen sidokset, luopumisen tuska.

Elokuva peilaa omaishoitajien tarinoita tavalla, joka herättää pohtimaan vanhuspoliittisten valintojen oikeutusta. Rakkauden voima kontra arjen raskaus tuovat kuviin myös vahvoja emootioita ja luopumisen tuskaa.

Maailmanlaajuisestikin ainutlaatuisessa tieteellistaiteellisen kokonaisuuden primus motorina oli

omaishoidon arkea tutkinut VTT Ulla Tikkanen, jonka väitöskirjaan Tiina Lindforsin tanssielokuva Omasi, rakkaani perustuu.

Väitöskirja Ulla Tikkanen: Omaishoidon arki. Tutkimus hoivan sidoksista.

Valtiotieteellisen tiedekunnan julkaisuja 5/2016. Yhteiskuntapolitiikka.

Unigrafia, Helsinki. Luettavissa http://urn.fi/URN:ISBN:978-951-51-1056-5

Lisätietoja ja tilaukset:  info@eri.fi , puh.02250 1032
Tanssiteatteri ERI, Yliopistokatu 7,  Turku

Voitto Soini

# data[].attributes.attachment_link.title
Ritva Kattelus ja Voitto Soini, Tiina Lindforsin lyhytelokuvassa Omasi, rakkaani_foto Risto Hyppönen

# data[].attributes.body
Haavoittuvassa elämäntilanteessa olevalle tarjotaan mahdollisuus kokea kulttuurielämys, johon saa halutessaan kulttuurikaverin kanssakokijaksi. Kulttuurireseptejä jakavat muun muassa Olka-pisteet, Satapsykiatria ja Satakunnan Syöpäyhdistys. Kulttuurikaverin saa halutessaan mukaansa esimerkiksi Vapaaehtoistoiminnan keskus Liisasta Porista. Kestävän kasvun Satakunta 2 –hanke koordinoi kulttuuriresepti-pilottia.

# data[].attributes.headline
Tiina Kiskolan ja Mari Sottisen opinnäytetyö: ”Taide ja kulttuuri hyvinvoinnin ja osallisuuden edistäjänä: kokemuksia kulttuurireseptin käytöstä”

# data[].attributes.subject
Tiina Kiskolan ja Mari Sottisen opinnäytetyö: ”Taide ja kulttuuri hyvinvoinnin ja osallisuuden edistäjänä: kokemuksia kulttuurireseptin käytöstä”

# data[].attributes.body
Kokemuksia kulttuurireseptin käytöstä Satakunnan hyvinvointialueelta

# data[].attributes.attachment_link.title
Theseus: Taide ja kulttuuri hyvinvoinnin ja osallisuuden edistäjänä : kokemuksia kulttuurireseptin käytöstä

# data[].attributes.attachment_link.description
Tässä opinnäytetyössä tutkittiin taiteen ja kulttuurin vaikutuksia koettuun hyvinvointiin ja osallisuuden kokemuksiin. Lisäksi keräsimme kehitteillä olevan kulttuuriresepti -nimisen toimintamallin käyttäjäkokemuksia ja kehittämisideoita. Opinnäytetyömme tilaajana toimi Kestävän kasvun Satakunta hanke, jossa kulttuurireseptipilotti oli käynnissä tutkimuksemme aikana. Kulttuurireseptin tavoitteena on voimavarojen ja hyvinvoinnin lisääminen kulttuurin ja taiteen avulla ihmisellä, jolla on jostain syystä haastava elämäntilanne.

# data[].attributes.headline
Voimavaroja ja elämyksiä: Kulttuurihyvinvointi Kestävän kasvun Satakunta 2 –hankkeessa

# data[].attributes.subject
Voimavaroja ja elämyksiä: Kulttuurihyvinvointi Kestävän kasvun Satakunta 2 –hankkeessa

# data[].attributes.body
Iloa ja voimavaroja taiteesta ja kulttuurista

Kulttuurihyvinvoinnin toimintamallien kehittäminen ja jalkauttaminen on nostettu keskeiseksi osaksi Satakunnan Hyte-palvelukonseptia ja palveluohjauksen valmistelua.  Hanketta rahoitetaan EU:n kertaluonteisesta RRP-elpymisvälineestä.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kestävän kasvun Satakunta (RRP) -hanke

Hankkeen tarkoituksena on selvittää ja purkaa koronapandemian aiheuttamaa hoito-, kuntoutus- ja palveluvelkaa ja nopeuttaa hoitoon pääsyä ottamalla käyttöön uusia toimintatapoja mukaan lukien digitaaliset palvelut. Rahoituksen avulla kehitettävillä toimenpiteillä edistetään perustason hoitotakuun toteutumista, kavennetaan eriarvoisuutta ja panostetaan ongelmien entistä varhaisempaan tunnistamiseen ja ennaltaehkäisyyn. Hanke edistää soteuudistuksen toteutumista Satakunnassa.

Tavoitteet:

Edistetään hoitotakuun toteutumista sekä puretaan koronavirustilanteen aiheuttamaa hoito-, kuntoutus- ja palveluvelkaa

Edistetään hoitotakuun toteutumista vahvistamalla ennaltaehkäisyä ja ongelmien varhaista tunnistamista

Otetaan käyttöön hoitotakuuta edistävät palvelumuotoillut digitaaliset innovaatiot

Hanke käynnistyi vuoden 2022 loppuun asti kestävällä esiselvitys- ja konseptointivaiheella, jonka aikana on tarkoitus määritellä väestön ja palvelujen kokonaiskuva, sekä piilevä ja näkyvä palveluvelka. Kokonaiskuvan perusteella määritellään ne toimenpiteet ja kohderyhmät, joihin hankkeen toiminnot erityisesti kohdistetaan. 1.9.-6.10.2022 käynnistyy toinen valtionavustushaku, jossa rahoitusta haetaan varsinaiseen toimeenpanoon vuosille 2023-2025.

Esiselvitysvaiheen aikana käynnistetään kuitenkin jo erilaisia hoito- ja palveluvelan purkutoimien pilotointeja, kuten esimerkiksi Voimaperheet-mallin käyttöönotto, suun terveydenhuollon Kerralla kuntoon -toimintamallin laajennus ja Omaolo -palveluiden integraatiot, sekä laajentaminen. Lisäksi toimeenpannaan ja jatketaan Satakulttuuria-hankkeessa tehtyä kulttuurihyvinvoinnin kehittämistyötä ja käynnistetään kulttuurihyvinvoinnin palvelukonseptin kokoaminen kansallisen ohjeistuksen mukaisesti.

Hanke on osa Suomen kestävän kasvun ohjelmaa(siirryt toiseen palveluun) , jolla tuetaan hallitusohjelman tavoitteiden mukaisesti ekologisesti, sosiaalisesti ja taloudellisesti kestävää kasvua. Sosiaali- ja terveysministeriö vastaa ohjelman pilarista 4, joka koskee sosiaali- ja terveydenhuollon palvelujen saatavuuden vahvistamista ja kustannusvaikuttavuuden lisäämistä. Ohjelman rahoitus tulee EU:n kertaluonteisesta elpymisvälineestä (RRF), ja ohjelmaa toimeenpannaan jokaisella hyvinvointialueella.

Kestävän kasvun Satakunta -hankkeen hankejohtajana toimii Mari Niemi.

Mari Niemi
Hankejohtaja
044 707 7795
mari.niemi(at)sata.fi

Investointi 4.1. Hoitotakuu ja palveluvelan purku

Tavoitteet

Tavoitteena on parantaa satakuntalaisten oikea-aikaista hoitoon pääsyä ja hoitotakuun toteutumista. Koronan aiheuttamaa hoito- ja palveluvelkaa puretaan vaikuttavilla, tietoon perustuvilla asiakaslähtöisillä toimenpiteillä. Palvelujen saatavuutta ja saavutettavuutta lisätään ja vahvistetaan erilaisilla digitaalisilla ratkaisuilla.

Toiminta ja ajankohtaiset

Hankkeen ensimmäisessä vaiheessa, kesän ja syksyn 2022 aikana, selvitettiin eri toimijoiden yhteistyönä Satakunnan alueen kokonaiskuva ja koronapandemian aiheuttama hoito- ja palveluvelka. Hoito- ja palveluvajeanalyysin tulokset saatiin NHG:ltä 2.11.2022 ja ne osoittavat, että koronapandemia näkyy kaikenikäisissä asiakasryhmissä vaikeutuneena tilanteena. Ongelmat ovat pitkittyneet ja vaikeutuneet. Palveluihin pääsy on heikentynyt ja kynnys hakeutua palveluihin on myös kasvanut. Erityisesti lasten ja nuorten pahoinvointi on lisääntynyt ja palvelutarve kasvanut. Myös ikääntyneiden yksinäisyys on lisääntynyt ja toimintakyky heikentynyt. Omaishoitajat ovat uupuneet. Lisäksi työikäisten psyykkinen oireilu ja stressi ovat lisääntyneet. Suun terveydenhuollon palveluissa oli viiveitä jo ennen koronaa, mutta koronan myötä palvelut ovat ruuhkautuneet ja hoidon tarve kasvanut. Erikoissairaanhoidossa suunniteltua leikkaustoimintaa jouduttiin supistamaan koronan vuoksi, mikä on kasvattanut jonoja. Myös sote-henkilöstön rajalliset resurssit ovat vaikuttaneet palveluiden tarjontaan. Mitä keinoja siis satakuntalaisten avuksi?

Voimaperheet

Lasten, nuorten ja perheiden palveluissa ennaltaehkäisyyn ja varhaiseen tukeen on panostettu jo syksyn 2022 aikana. Turun yliopiston kehittämä, vaikuttava on saatu hankkeen toimeenpanona syys-lokakuun aikana Satakunnan neuvoloiden palveluvalikoimaan. Voimaperheet-toimintamalli on tarkoitettu neuvolaikäisten lasten käytösongelmien varhaiseen tunnistamiseen ja digitaaliseen ennaltaehkäisevään hoitoon. Lähtökohtana mallissa on 4-vuotisneuvolassa toteutettu kysely, jolla tunnistetaan ne lapset ja perheet, jotka hyötyvät vanhempainohjauksesta. Vanhempainohjauksen toteuttavat Turun yliopiston Voimaperheet-perhevalmentajat. Voimaperheet-toimintamallissa toteutuvat näyttöön perustuva ohjaus, asiakaslähtöisyys, palvelun nopea saatavuus, matala kynnys, alueellinen tasa-arvo sekä ennaltaehkäisyn ja varhaisen puuttumisen näkökulma. Tulevina vuosina mallia laajennetaan lasten ja nuorten mielenterveyttä tukevilla digitaalisilla osioilla.

Zoturi tarina-auttaminen

Erityisesti nuorille mutta myös lapsille ja perheille tarkoitettu tarina-auttamismalli laajenee hankkeen toimeenpanona loppuvuoden ja ensi vuoden 2023 aikana koko Satakuntaan. Porin perusturvan alueella kokeiltu malli tarjoaa matalan kynnyksen tukea sekä verkossa tarinoiden ja vertaistuen muodossa että chatin kautta. Nuorten huoliin apua tarjoaa ja vanhemmuuden, arjen tai parisuhteen haasteisiin . Ammattilaiset vastaavat ma-ke kello 14-17, to kello 14-22 ja pe kello 14-17. Chatissa voi asioida anonyymisti, mikä madaltaa yhteydenottokynnystä. Zoturi jalkautuu esittelemään toimintaa Satakunnan perhekeskuspäivään 22.11. ja alueen kirjastoihin marras-joulukuussa.

Digitaaliset ratkaisut asiakkaille ja ammattilaisille

Erilaiset digitaaliset ratkaisut ja toimintamallit lisäävät palveluiden saatavuutta ja saavutettavuutta. Lapsiperheiden matalan kynnyksen tueksi vuonna 2023 otetaan käyttöön kansallisena yhteistyönä yhdessä muiden hyvinvointialueiden ja DigiFinlandin kanssa kehitetty . Satakunta on aktiivisesti ollut kehittämisessä mukana. Omaperhe kokoaa perhettä suunnittelevien ja perheellisten palvelut yhteen paikkaan. Sivuilta löytyvät sekä kansalliset että alueelliset palvelut helposti ja nopeasti. Sähköinen perhekeskus ja Omaperhe ovat osa perhekeskustoimintaa ja tukevat sitä.

Sekä asiakkaiden että ammattilaisten sähköisiä etä-, konsultaatio- ja omahoitopalveluita (esim. Omaolo) kehitetään yhdessä Tulevaisuuden sote-keskus-hankkeen kanssa. Digiosaamisen vahvistamiseen panostetaan ja sitä kautta ehkäistään digisyrjäytymistä. Vaikka digitaalisia palveluita lisätään, myös fyysiseen palveluun pääsee edelleenkin. Digitaalisten ratkaisujen laajempi käyttö vapauttaa resursseja erityistä tukea tarvitsevien kohtaamispalveluihin.

Ammattilaisten välisen yhteydenpidon helpottamiseksi ja toiminnan tehostamiseksi marraskuussa 2022 on järjestetty koko hyvinvointialueen henkilöstölle tarkoitetut Teams-sovelluksen monitasoiset käytön tuen koulutuskokonaisuudet.

Investointi 4.2. Hyvinvoinnin ja terveyden edistäminen

Investointi 4.2. Edistetään hoitotakuun toteutumista vahvistamalla ennaltaehkäisyä ja ongelmien varhaista tunnistamista:

Tavoitteet

Tavoitteena on parantaa satakuntalaisten hyvinvointia ja terveyttä edistävien palvelujen saatavuutta. On tärkeää, että asiakkaat löytävät palvelut helposti itse ja toisaalta myös ammattilaiset pystyvät ohjaamaan asiakkaita saumattomasti palvelujen pariin.

Toimenpiteet ja ajankohtaista

Asiakasohjauksen kehittäminen ja Hyte-palvelutarjotin

Kehitetään asiakasohjausta monialaisten hyte-palvelujen pariin. Kun ammattilaiset tunnistavat haavoittuvassa asemassa olevan henkilön, voivat he ohjata hänet palvelun tarpeen ja henkilön kiinnostuksen kohteiden perusteella kätevästi tarvittavien palvelujen piiriin. Ohjaamisen helpottamiseksi otetaan käyttöön kansallisesti kehitettäviä liikunta-, kulttuuri- ja hyvinvointilähetteitä.

Hyvinvoinnin palvelutarjottimelle kootaan laajasti hyvinvointialueen, kuntien sekä järjestöjen ja seurakuntien kulttuuri-, luonto-, ja liikuntapalveluita, sekä muita osallisuutta, yhteisöllisyyttä ja hyvinvointia tukevia palveluita mukaan lukien digitaaliset palvelut.

Kulttuurihyvinvoinnin toimintamallien toimeenpano

Kestävän kasvun Satakunta -hanke jatkaa Satakulttuuria -hankkeessa tehtyä kulttuurihyvinvoinnin kehitystyötä. Syksyn aikana on jatkettu Kulttuurireseptin -kokeilua ja mukaan on saatu Porin museoiden ja Harjavallan Cedercreutzin museon lisäksi myös Pori Sinfonietta ja Rakastajat -teatteri tarjoamaan kulttuurielämyksiä haastavassa elämätilanteessa oleville satakuntalaisille.

Kulttuurireseptin voi hakea esimerkiksi Satasairaalan OLKA-pisteestä, Harjavallan sairaalan toiminnallisista terapioista, Satakunnan Syöpäyhdistykseltä tai Porin perusturvan kautta esimerkiksi Vapaaehtoistoiminnan keskus Liisasta. Mukaan voi pyytää myös kulttuurikaverin.

Kulttuurihyvinvoinnin palveluketjun kuvaustyö on käynnissä ja samoin käynnistyy Kulttuurihyvinvointisuunnitelman tekeminen. Kaikille avoin Kulttuurihyvinvointi kuuluu kaikille -kulttuurihyvinvoinnin iltapäivä pidettiin 8.12.. Voit katsoa iltapäivän

Materiaalit

(SK 23.9.2022)

(Youtube)

Investointi 4.4. Digitaaliset palvelut

Investointi 4.4 Otetaan käyttöön hoitotakuuta edistävät palvelumuotoillut digitaaliset innovaatiot:

Tavoitteet

Tavoitteena on lisätä digitaalisten palveluiden käyttömahdollisuutta Satakunnan alueella. Palveluiden mahdollistaminen myös digitaalisin keinoin on tärkeää.

Toimenpiteet ja ajankohtaista
Asiakas- ja henkilöstökokemuksen keruu
Asiakaspalaute on tulevalle hyvinvointialueelle tärkeää. Hankkeessa yhtenäistetään asiakaspalautteen keruu-, toiminta- ja käsittelyprosessit, näin asiakaspalautetta tullaan keräämään samalla tavalla hyvinvointialueen laajuisesti. Mittaustapa on kansallisen kehityksen mukainen. Asiakas- ja henkilöstökokemus ovat yhteydessä toisiinsa ja hankkeessa kehitetään myös hyvinvointialueen laajuista henkilöstökokemuksen mittaamisen prosesseja.
Kansalaisen digitaalista asiointia tukevat palvelut
Sähköistä ajanvarausta ja Minun asiointini -alustaa kehitetään yhteistyössä Tulsote-hankkeen kanssa. Minun asiointini -alusta kokoaa digitaalisia palveluita yhteen paikkaan, jolloin ne ovat helposti löydettävissä. Sosiaalihuollon sähköisen ajanvarauksen kehittäminen on alkanut kansallisella työpajatyöskentelyllä marraskuun alussa ja jatkuu joulukuuhun.

Puhelimella toimivan digihoitopolun, Mobiiliapurin, käyttöä on laajennettu tämän syksyn aikana Satasairaalan sydänyksikköön. Lisäksi on selvitetty, missä olisi kiinnostusta ja tarvetta ottaa mobiiliapuri tulevaisuudessa käyttöön.
Digitaaliset mielenterveyspalvelut
Terapiat etulinjaan -mallin mukaisten digitaalisten mielenterveyspalveluiden käytön tueksi on tänä syksynä järjestetty neljä puolen tunnin koulutusta uudistuneista mielenterveystalo.fi -sivuista sekä ohjatusta omahoidosta.
Selvityksen digitaalisista palveluista
Syksyn aikana tehtiin Satakuntalaisille tarjottavista digitaalisista palveluista selvitys, erillisiä palveluita oli kansalaisille käytössä noin 60. Kuitenkaan kaikki palvelut eivät olleet kaikkialla Satakunnassa käytössä. Lisäksi arvioitiin hyvinvointialueen valmiutta tuottaa ja toteuttaa digitaalisia palveluita. Näiden arviointien jatkoksi tehdään toimintasuunnitelma, jonka mukaisesti digipalveluita vahvistetaan ja jalkautetaan Satakunnassa suunnitelmallisesti vuosina 2023-2025.

# data[].attributes.attachment_link.description
Hankkeen tarkoituksena on selvittää ja purkaa koronapandemian aiheuttamaa hoito-, kuntoutus- ja palveluvelkaa ja nopeuttaa hoitoon pääsyä ottamalla käyttöön uusia toimintatapoja mukaan lukien digitaaliset palvelut. Rahoituksen avulla kehitettävillä toimenpiteillä edistetään perustason hoitotakuun toteutumista, kavennetaan eriarvoisuutta ja panostetaan ongelmien entistä varhaisempaan tunnistamiseen ja ennaltaehkäisyyn. Hanke edistää soteuudistuksen toteutumista Satakunnassa.

# data[].attributes.body
12 taidelaitosta ja yhteisöä jatkavat vuonna 2022 käynnistyneitä osallistavia asukaslähtöisiä hankkeita kolmen vuoden ajan neljässä eri kaupunginosassa (Malmi, Kontula, Pihlajanmäki-Pihlajisto sekä Tapulikaupunki-Suutarila). Taideorganisaatiot toimivat seiniensä ulkopuolella eri kaupunginosissa yhteistyössä alueen asukkaiden ja paikallisyhteisöjen kanssa. Vuosittainen avustus taidelaitoksille on yhteensä 600 000 euroa. Kaupunginosiin jalkautuessa on tavoitettu monipuolisesti sen asukkaita: lapsia ja nuoria, perheitä, ikäihmisiä, maahanmuuttajia, vähävaraisia, erityisryhmiä, ihmisiä erilaisilla taustoilla ja elämänkokemuksella. Asukkaita, joilla ei aikaisemmin ole välttämättä ollut mitään kosketusta taiteeseen ja kulttuuriin. Toteutuneissa hankkeissa asukkaat ovat kokeneet voimaantumisen, ilon ja onnistumisen tunteita. Yhteisöllisyys on vahvistunut ja sen myötä myös turvallisuuden ja viihtyvyyden tunteet.

# data[].attributes.headline
Satapsykiatrian kulttuurifoorumin toimintamalli lisää asiakkaiden hyvinvointia kulttuurin ja taiteen keinoin 

# data[].attributes.subject
Satapsykiatrian kulttuurifoorumin toimintamalli lisää asiakkaiden hyvinvointia kulttuurin ja taiteen keinoin 

# data[].attributes.body
Kulttuurifoorumissa kulttuurihyvinvointitoiminnan suunnitteluun osallistuvat yhdessä Satapsykiatrian henkilökunta, kokemusasiantuntijat ja hyvinvointialueen kulttuurihyvinvoinnin hankkeet. Lisäksi mukana on kulttuurin ja taiteen ammattilaisia.

Kulttuurifoorumi on järjestänyt mm. valokuva- ja videotaidetta sairaalaan, erilaista ryhmätoimintaa (sanataide, draama, tanssi-liiketerapia), kulttuurivierailuja osastoille, kulttuurin teemapäiviä sekä taidelähtöisten menetelmien koulutusta ammattilaisille.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Arvioinnin tulokset tiivistettynä **
Toimintamallin arviointi
Keräsimme palautetta toimintamallista sekä työryhmän jäseniltä että koko Satapsykiatrian henkilöstöltä. Lisäksi kaikista tapahtumista, taidenäyttelyistä ja ryhmätoiminnoista on kerätty palautetta. Olemme hyödyntäneet mm. webropol-kyselyitä, Positiivisen mielenterveyden mittaria, paperisia fiilis-kyselyitä ja räätälöityjä lomakkeita sekä ryhmäkeskustelua.

Kulttuurifoorumin toimintamallin taustalla on toipumisorientaation malli ja siihen liittyvä ajattelu. Työryhmäläiset kokivat, että tällainen konsepti, jossa työntekijät ja kokemusasiantuntijat yhdessä suunnittelevat toimintaa, on ollut toimiva. Ilmi tulee erilaisia näkökulmia ja voidaan hyödyntää kunkin omia vahvuuksia.

Kokemusasiantuntijan palautteen mukaan kulttuurifoorumissa mukana oleminen tuntunut tärkeältä. Työryhmään on voinut osallistua omien voimavarojen mukaan ja on saanut tehdä sitä, mikä tuntuu mukavalta.

Satakulttuuria-hankkeen aikana toimintaa on ollut mahdollisuus järjestää monipuolisesti ja laajasti. Kulttuurifoorumin toimintamallin kautta on pystytty mahdollistamaan paljon erilaisia kokeiluja, joissa on päässyt itse tekemään tai kokemaan kulttuurielämyksiä. Etämahdollisuuksia taiteen ja kulttuurin kokemiseen ja tekemiseen tulisi tulevaisuudessa hyödyntää vielä enemmän.

Työryhmän tavoitteena on tehdä foorumin toimintaa näkyvämmäksi ja lisätä sen tunnettavuutta, minkä kautta vastaavaa toimintamallia voitaisiin toteuttaa myös jossain muussa yksikössä tai toimintaympäristössä. Myös Satapsykiatrian ja Satakunnan hyvinvointialueen sisällä kulttuurifoorumin toimintamallia tulisi tehdä tunnetummaksi. Satapsykiatrian henkilöstölle toteutetun kyselyn mukaan toimintamalli ei ole kovin tuttu. Osa vastaajista on ollut kosketuksissa kulttuurifoorumin järjestämään toimintaan vaikka itse foorumi ei ole tuttu. Esimerkiksi sairaalan kirjastossa ja infonäytöillä järjestetyt valokuva- ja videotaidenäyttelyt ovat tavoittaneet asiakkaiden lisäksi myös henkilöstöä.
Kulttuurifoorumin tuottaman toiminnan arviointi Taidenäyttelyitä sairaalaan
Kulttuurifoorumi ylläpitää vaihtuvaa taidenäyttelyä Harjavallan sairaalan aulassa, jossa esillä olevat teokset on maalannut E. Mikola ollessaan Harjavallan sairaalassa potilaana 1980-luvulla.

Harjavallan sairaalan infonäyttöjen mediaplayerit päivitettiin loppuvuodesta 2020. Päivitys mahdollistaa esityksen muokkaamisen laitekohtaisesti sekä äänen käytön esityksen yhteydessä. Harjavallan sairaalan infonäytöille ja kirjastoon tuotiin vaihtuvia valokuva- ja videotaideteoksia, mikä mahdollistui LiikKUVAT-taidepalvelun kautta. Vaihtuvat taidenäyttelyt toteutettiin v. 2021 aikana. Näiden jälkeen Harjavallan sairaalalle on tuotu myös Äidit irti synnytysmasennuksesta Äimä ry:n valokuvanäyttely Kuka tahansa äiti sekä useiden toimijoiden kanssa yhteistyössä toteutettu kokonaisuus: Kulttuurien kimallusta -näyttely. Taide psykiatrisessa sairaalassa on palautteiden mukaan koettu ajatuksia herättävänä ja rauhoittavana. Henkilöstö on kokenut työhyvinvoinnin lisääntyneen, taidenäyttely pysäyttää hetkeksi kiireisen päivän. Palautteissa kiiteltiin kulttuurin mahdollistamista sairaalassa. Tällä on ollut etenkin korona-aikana kulttuuriosallisuutta lisäävä vaikutus. Toivottiin, että vaihtuvien taidenäyttelyiden järjestäminen sairaalassa jatkuisi.
Laura Hapon valokuvateokset avaavat Harjavallan sairaalan uuden taidenäyttelysarjan | LiikKUVAT Ajan ja äänettömyyden hipaisuja Harjavallan sairaalassa. | LiikKUVAT Hiottu timantti, ihana sametti - Saara Ekströmin ja Miska Allosen teoksia Harjavallan sairaalassa. | LiikKUVAT Käännöksiä kohti kauneutta ja turvallisuutta. Karoliina Paappan ja Annette Arlanderin teoksia Harjavallan sairaalassa. | LiikKUVAT Ei milloinkaan laiskana. Harjavallan sairaalan syysnäyttelyssä Helinä Hukkataipaleen video- ja valokuvateoksia. | LiikKUVAT Toimintaa osastoilla ja ryhmissä
Syksyllä 2020 toteutettiin Mielen Liike -pilotti yhteistyössä Läntisen tanssin aluekeskuksen kanssa toteutettiin. Kyse oli Tanssikummi®-toiminnasta geriatrisella vuodeosastolla Harjavallan sairaalassa 10.9.-27.11.2020. Läsnäolopäiviä oli yhteensä 21 kpl, kuusi tuntia kerrallaan. Sekä asiakkaiden että henkilökunnan palautteista toimintaa kuvaileviksi sanoiksi nousivat iloinen, innostunut ja virkistynyt. Toiminnasta koettiin saavat paljon energiaa ja elinvoimaisuutta ja toiminnasta oltiin hyvin kiitollisia ja tyytyväisiä. Osastolla muisteltiin tanssikummeja vielä pari vuotta toteutuksen jälkeen.

Potilaan lausunto-pilotti toteutettiin 8/2021-2/2022. Ryhmään osallistui neljä aikuista mielenterveystoipujaa. Työskentely alkoi kymmenen kerran omaelämäkerrallisella ryhmäprosessilla, ja huipentui helmikuussa 2022 Vitutusta ja vaahtokarkkeja -videoteokse n ensi-iltaan Porin taidemuseossa. Ryhmässä tehtiin teatterillisia harjoitteita, tutustuttiin kuvataideterapeuttisiin ja sanataiteen menetelmiin sekä keskusteltiin. Käsikirjoitusta työstettiin yhdessä ja jokainen sai valita itselleen sopivan tavan osallistua videoteokseen. Ryhmäprosessin ohjasivat teatteri-ilmaisun ohjaaja ja psykologi Veera Alaverronen ja kuvataideterapeuttisten menetelmien ohjaaja Jemina Pitkälä. Apuna videoteoksen valmistamisessa ja toteutuksessa olivat osallistujia mentoroivat eri alojen taiteilijat.

Videoteosta on esitetty eri tilaisuuksissa, ja jatkossakin sitä on mahdollista käyttää mm. koulutusten yhteydessä tai erilaisissa tapahtumissa. Projektiin osallistuneiden ryhmäläisten palautteen mukaan työskentely on koettu merkityksellisenä ja se on lisännyt hyvinvointia, itseymmärrystä ja itsemyötätuntoa. Ryhmästä on saatu vertaistukea. Yleisöltä saadun palautteen mukaan videoteos on omiaan tuomaan mielenterveyden haasteita näkyväksi ja vähentämään niiden tuomaa stigmaa. Teosta on kiitelty paljon.

Kahdeksan kerran mittainen tanssi-liiketerapian ryhmäkokonaisuus toteutui keväällä 2022 yhteistyössä Tanssiterapia Piuman kanssa. Ryhmässä yhdisteltiin kehotietoisuutta vahvistavia harjoituksia ja luovia menetelmiä, kuten liikettä ja kirjoittamista. Osallistujat saivat harjoitteista itselleen sopivia keinoja hyvinvoinnin lisäämiseen. Kehollista turvaa lisäämällä ryhmäläiset kokivat pystyvänsä kohtaamaan turvallisesti myös haastavampia tunteita. Osallistujat raportoivat myöskin mm. elämän merkityksellisyyden, turvallisuuden kokemuksen, unenlaadun parantumisen ja elämästä nauttimisen lisääntyneen.
Koulutusta ammattilaisille
Keväällä 2022 toteutettiin Kehonlukutaito ja kehollinen vuorovaikutus -koulutus, joka on kehitetty Läntinen tanssin aluekeskuksessa. Ammattilaisille suunnatussa koulutuksessa tehtiin yksinkertaisia luovia liikeharjoitteita yksin ja ryhmässä ja tutkittiin kehollista viestintää erilaisten oivaltavien tehtävien avulla. Koulutus antoi käytännön esimerkkejä kehollisen läsnäolon ja vuorovaikutuksellisen kosketuksen käytöstä hoitotyössä sekä avaimia lempeään ja huoltavaan oman kehon käyttöön työssä. Koulutus antoi ammattilaisille työkaluja omaan työhön ja avasi sitä, miten keholla voi viestiä. Koulutus rohkaisi luovuuden käyttöön omassa työssä.

Satakulttuuria-hanke järjesti kaksi saman sisältöistä Sanataidelähtöiset menetelmät -koulutusta vuonna 2021. Koulutukseen osallistui sote- ja kulttuuriammattilaisia ja myös Satapsykiatrian henkilökuntaa ja kokemusasiantuntijoita. Saadun palautteen perusteella koulutusta pidettiin hyödyllisenä ja siitä koettiin saavan antia omaan työhön.
Kulttuuriresepti-pilotti
Kulttuurifoorumi on ollut mukana vuonna 2022 Satakulttuuria-hankkeen pilotoimassa kulttuurireseptitoiminnassa. Kulttuurifoorumi on toiminut kulttuurireseptejä jakavana tahona, sekä järjestänyt yhden väylän varata kulttuurikaveria. Kulttuuriresepti-pilotissa ideana on, että haavoittuvassa elämäntilanteessa oleville on annettu sote-palveluista kulttuuriresepti, jolla he pääsevät ilmaiseksi tai alennettuun hintaan vierailemaan kulttuuripalveluissa. Pilotissa on testattu myös kulttuurikaveritoimintaa.
Toimintamallin esittely
Edellä mainitun toiminnan lisäksi kulttuurifoorumin toimintaa on esitelty erilaisissa tilaisuuksissa ja seminaareissa sekä toiminut kulttuurihyvinvoinnin puolesta puhujana. Joulukuussa 2022 järjestettiin Kurkistuksia kulttuurihyvinvointiin -tilaisuus, jossa esiteltiin Satapsykiatrian kulttuurifoorumin toimintamallia ja kuultiin kultturihyvinvoinnin edistämisestä Satakunnassa. Tilaisuuden tallenne on nähtävillä Satasairaalan Youtube-kanavalla.

Vuosina 2020-2022 Satapsykiatrian kulttuurifoorumin aktiivisen toiminnan mahdollisti Satasairaalan Satakulttuuria-hanke, joka sai rahoitusta Sosiaali- ja terveysministeriön terveyden edistämisen määrärahasta. Vuodet 2020-2022 ovat olleet sote-alalla haasteellisia muun muassa koronapandemian ja sote-uudistuksen vuoksi. Hankerahoituksen ja työresurssin ansiosta toiminta oli kuitenkin monipuolista.

# data[].attributes.attachment_link.description
Arvioinnin tulokset tiivistettynä ** Toimintamallin arviointi Keräsimme palautetta toimintamallista sekä työryhmän jäseniltä että koko Satapsykiatrian henkilöstöltä. Lisäksi kaikista tapahtumista, taidenäyttelyistä ja ryhmätoiminnoista on kerätty palautetta. Olemme hyödyntäneet mm. webropol-kyselyitä, Positiivisen mielenterveyden mittaria, paperisia fiilis-kyselyitä ja räätälöityjä lomakkeita sekä ryhmäkeskustelua. Kulttuurifoorumin toimintamallin taustalla on toipumisorientaation malli ja siihen liittyvä ajattelu.

# data[].attributes.body
Helsingissä rakennushankkeiden budjetista varataan tietty osuus taidehankintoihin ja taidetoimintaan. Hankinnoista vastaa kaupungin kulttuuritoimi yhdessä Helsingin taidemuseo HAMin kanssa. Prosenttitaide  antaa kaupunkilaisille mahdollisuuden kokea taidetta omassa lähiympäristössään. Esim. vuoden 2022 aikana valmistui 14 uutta prosenttitaideteosta. Myös tapahtumallista, asukkaille avointa taidetta voitiin tilata useilta eri taidetoimijoilta. Erilaisten kokonaisuuksien alla nähtiin mm. useita kaikenikäisille suunnattuja esityksiä, valotaidetta, katusirkuskarnevaali ja vuorovaikutteisia työpajoja.

# data[].attributes.body
Helsingin kulttuuripalvelut tekee yhteistyötä kaupunkiympäristön toimialan kanssa placemaking-projekteissa, joissa yhteisöllisiä menetelmiä käyttämällä luodaan kaupunkiympäristöön julkisia tiloja, jotka edistävät ihmisten terveyttä, onnellisuutta ja hyvinvointia.

# data[].attributes.body
Uusien asuinalueiden ja täydennysrakentamisen suunnittelussa asukkaiden osallisuus rajoittuu usein verkkokyselyihin ja keskustelutilaisuuksiin, joissa vain kielellisesti vahvat saavat äänensä kuuluviin. Vaikka kaupunki koostuu yhä moninaisemmista ihmisistä, eivät uudet asuinalueet heijasta tätä moninaisuutta.   Helsingissä, etenkin Vuosaaren alueella, kehitetään kaupunkiympäristön ja kulttuuripalvelujen yhteistyönä toimintamallia, jossa kaikenlaisten kaupunkilaisten ääni saadaan kuuluviin taidetta ja taidelähtöisiä menetelmiä käyttämällä. Tavoitteena on, että moninaiset kulttuuriset tarpeet ja asukkaiden tunteet huomioitaisiin asuinalueiden muutoksessa ja jokainen voisi tuntea oman asuinalueensa kodikseen.

# data[].attributes.body
Jokaisella vuonna 2020 ja sen jälkeen syntyvällä helsinkiläisellä lapsella on kummina taide- tai kulttuuritoimija, joka tarjoaa lapselle vähintään kaksi maksutonta kulttuuritapahtumaa vuosittain. Tapahtumat räätälöidään lapsen iän mukaan tukemaan lapsen kehitystä ja perheen hyvinvointia.  Kummi määräytyy lapsen syntymävuoden mukaan ja kummius jatkuu siihen asti, kunnes lapsi aloittaa koulun. Toukokuussa -23 kummilapsiksi on ilmoittautunut yli 13000 lasta, lähes 70% vuonna -20 ja -21 syntyneiden ikäluokasta ja yli puolet -22 syntyneistä. Vuonna -23 järjestetään yli 600 kummitapahtumaa eri puolilla Helsinkiä. Kutsut mukaan toimintaan jaetaan neuvolassa ja toimintaan ilmoittaudutaan sivustolla kummilapset.hel.fi

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Helsingin kaupunki on palkannut kulttuuriohjaajiksi vakituisiin työsuhteisiin kulttuuri- ja taidealan ammattilaisia. Millainen työnkuva muodostuu, kun tanssipedagogista, artenomista tai muusikosta tulee työntekijä ikäihmisten palveluihin?
Seniorikeskuksissa työskennellään moniammatillisissa tiimeissä

" Minulla unohtui vatsakipu kokonaan tämän lukupiirin aikana. Luetaan lisää! " (Nainen, 82.)

Helsingin kaupungin sosiaali- ja terveystoimiala tuottaa asumispalveluita ikääntyneille. Kaupungissa on kymmenen seniorikeskusta, jotka tarjoavat saman katon alla ympärivuorokautista asumista, päivätoimintaa, lyhytaikaishoitoa, arviointi- ja kuntoutustoimintaa sekä kotona asumista tukevaa palvelukeskustoimintaa. Helsingin kaupungin vanhuspalveluiden tavoitteena on tukea monipuolisesti iäkkäiden hyvinvointia ja toimintakykyä sekä mahdollistaa heille mielekäs, omannäköinen arki. Tavoitteiden toteuttamisessa moniammatilliset tiimit ovat keskeisessä asemassa. Tiimeihin kuuluu sairaanhoitajia, lähihoitajia, hoiva-avustajia, toimintaterapeutteja, sosiaaliohjaajia, fysioterapeutteja sekä nykyisin myös kulttuuriohjaajia.

Kulttuuriohjaajien työnkuva on varsin uusi. He työskentelevät vakituisissa työsuhteissa seniorikeskuksissa ja palvelutaloissa. Syksyllä 2022 kulttuuriohjaajia työskentelee Helsingin kaupungin iäkkäiden palveluissa kaikkiaan viisitoista.

Työn ytimessä on ikäihmisten kulttuurioikeuksien toteutumisesta huolehtiminen. Konkreettisen taidelähtöisen työskentelyn lisäksi tämä tarkoittaa rakenteellista kehittämistyötä, jossa kulttuurisisältöjä nivotaan osaksi sosiaali- ja terveyspalveluiden ja hoitoalan käytäntöjä. Kulttuuriohjaajat toimivat luovien toimintatapojen sanansaattajina muiden työntekijöiden suuntaan. Ohjaaja kannustaa työyhteisöä ottamaan luovat menetelmät käyttöön osana asukkaiden kohtaamista hoitotyössä ja hyödyntämään niitä työhyvinvointia edistävään toimintakulttuuriin. Kulttuuriohjaajat myös jakavat osaamistaan hoivapuolelta taidealan toimijoille. He luovat yhteistä ymmärrystä kulttuurisen vanhustyön käsitteistä, tavoitteista ja eettisistä kysymyksistä.

Kulttuuriohjaaja toimii työyhteisössä kulttuurin asiantuntijana tuoden näkyväksi kulttuurin eri tasoja ja mahdollisuuksia. Koska kaikilla kulttuuriohjaajilla on jonkin taiteenalan koulutus sekä työhistoria, he tuovat ikääntyneiden palveluihin aidosti uusia näkökulmia. He voivat nähdä usein hierarkkiseksi koetun hoivayhteisön ja sen aikataulutetun arjen uusin silmin. Näin on mahdollista edesauttaa hoitotyön ammattilaisia ja kulttuuritoimijoita luomaan yhteisiä näkemyksiä.

Kulttuuriohjaajilla on moniammatillisissa tiimeissä mahdollisuus ujuttaa tätä "toisin näkemistä" myös osaksi työyhteisöjen toimintatapoja. Matkalla kuntosalille voidaan katsoa taidenäyttely ja osana aamupalaveria voidaan kuunnella asukkaan toivekappale. Lukupiiristä tulee arkinen tapahtuma, jossa asukkaat ja hoivahenkilökunta voivat lukea toisilleen ääneen, vuoroa vaihtaen. Keskeistä on ihmisen kohtaaminen moniaistisesti ja osallisuuden mahdollistaminen. Tärkeintä kulttuuriohjaajan työssä on aito läsnäolo, joka mahdollistaa ikäihmisen kokonaisvaltaisen ja elämänkaarta arvostavan kohtaamisen.

Kulttuuriohjaajan työnkuva on monipuolinen

" En ole maalannut sitten kouluaikojen, mutta vielähän tässä ehtii oppia! " (Mies, 100.)

Kulttuuriohjaajan työviikot ovat vaihtelevia. Niihin voi kuulua ryhmien ohjaamista, tilaisuuksien järjestämistä, työn dokumentointia sosiaali- ja terveysalan sähköisiin järjestelmiin, sosiaalisen median viestintää, kokouksiin ja koulutuksiin osallistumista sekä etäkulttuuripalveluiden tarjoamista. Työtehtäviin kuuluu myös yhteistyötä omaisten kanssa, hoitoneuvotteluihin ja saattohoitoon osallistumista, taidenäyttelyiden järjestämistä, verkostotyötä, omaa taiteellista työskentelyä, vapaaehtoistoiminnan organisoimista, esiintyjien hankkimista, tilojen somistamista ja viheralueiden hoitamista.

Kulttuuriohjaaja näkee työnsä laveasti ja monitaiteisesti. Yhteinen, kauniisti katettu kahvihetki ja kodinomaisen ympäristön rakentaminen ovat ympärivuorokautisen hoivan puolella arjen kulttuuria parhaimmillaan. Palvelukeskuksen järjestämät taidetyöpajat, kaupunginorkesterin striimattu konsertti valkokankaalla ja retki lavatansseihin tarjoavat puolestaan kokonaisvaltaisen kulttuurielämyksen. Kulttuuriohjaajat voivat myös järjestää ikäihmisten ja lasten kohtaamisia vaikkapa jäälinnan rakentamisen, graffitipajojen tai yhteisten lauluhetkien merkeissä.

Useimmilla seniorikeskusten asukkaista ja asiakkaista on muistisairaus tai näköön, kuuloon, kognitiiviseen hahmotuskykyyn tai liikkumiseen liittyvää esteellisyyttä. Esteellisyys voi olla myös sosiaalista, taloudellista tai hengellistä. Kulttuuriohjaajan työ vaatii tällöin erityistä pedagogista osaamista ja saavutettavuuden huomioimista. Tätä asiantuntijuutta kulttuuriohjaajat jakavat taide- ja kulttuurialan toimijoille. Yhteinen keskustelu on tärkeää, jotta ymmärrys aiheesta laajenee ja käytännön ratkaisut palvelevat niin ikäihmisiä kuin palveluiden tuottajiakin.

Koronapandemia lisäsi nopeasti digitaalisten keinojen käyttöä kulttuuritoiminnassa ja niitä hyödynnettiin myös ikäihmisten palveluissa. Kulttuuriohjaajien osaaminen ja laajat kulttuurialan verkostot muuttuneessa tilanteessa olivat avainasemassa, jotta taide ja kulttuuri saavuttivat hoivalaitosten asukkaat myös sulkujen aikana. Onnistunut esimerkki tästä on Saavutettavat orkesterit -hanke, jonka Helsingin pilotti toteutettiin keväällä 2021 yhteistyössä Roihuvuoren seniorikeskuksen, UMO Helsinki Jazz Orchestran sekä Kardemummo Oy:n kanssa. Valtakunnallisesta hankkeesta on julkaistu käsikirja Ikäystävällinen orkesteri, joka toimii hyvänä oppaana saavutettavuuden edistämisessä taidealasta riippumatta.

Kokeilusta kohti pysyviä rakenteita

" Ei meiltä päät lähteneet irti, vaikka jazzia kuunneltiinkin. " (Nainen, 86.)

Kulttuuriohjaajat kokevat työnsä merkitykselliseksi. He ovat nähneet ikäihmisten mielialan ja toimintakyvyn paranevan ja yhteisöllisyyden lisääntyvän säännöllisen taidetoiminnan myötä. Hankkeista ja kokeiluista siirrytään toivottavasti kohti pysyviä rakenteita ja vakituisia kumppanuuksia. Yksi konkreettinen tavoite on kehittää Helsingin kaupungin eri toimialojen yhteistyötä, jotta kulttuuripalvelut olisivat aidosti ikäihmisten saavutettavia ja alueellinen yhdenvertaisuus voitaisiin taata.

Tätä kohti kuljetaan varmistamalla Helsingin kaupungin kulttuuriohjaajien työnkuvan yhtenäistyminen ja kiinnittämällä huomiota työn vaatimusten arviointiin. Tärkeää on, että kulttuuriohjaajien monitaiteinen osaaminen tulee näkyväksi. Osaamista jaetaan kulttuuriohjaajien kesken sekä kaupunkitasoisesti ja verkostoissa taidealan toimijoiden kanssa. Kulttuuriohjaajien asiantuntemusta tarvitaan kehittämistyössä ja ikäihmisten kulttuurioikeuksien edistämisessä.

Kirjoittaja: Emma Paju-Torvalds on teatteri- ja yhteisöpedagogi (YAMK), joka rakastaa saaristoa ja kohtaamisen hetkiä taiteen kanssa. Hän on työskennellyt muun muassa näyttelijänä, käsikirjoittajana ja ohjaajana, Rovaniemen teatterin alueteatterikuraattorina ja Kansallisgallerialla yleisötyön suunnittelijana. Hän on myös fasilitoinut ja kouluttanut eri kansalaisjärjestöissä. Syksystä 2019 asti hän on toiminut Helsingin kaupungilla kulttuuriohjaajana ikääntyneiden palveluissa.
Linkkejä:
Ikäystävällinen orkesteri. Orkesterien ikääntyneille suunnatun yleisötyön käsikirja.

Musiikki auttaa käsittelemään torjuttuja tunteita.

Love in a cold climate: Creative ageing in Finland.

Artikkelikuva: Kulttuuriohjaaja mahdollistaa monen ikäpolven kohtaamisia. (Kuva: Jussi Aalto).

# data[].attributes.attachment_link.description
Helsingin kaupunki on palkannut kulttuuriohjaajiksi vakituisiin työsuhteisiin kulttuuri- ja taidealan ammattilaisia. Millainen työnkuva muodostuu, kun tanssipedagogista, artenomista tai muusikosta tulee työntekijä ikäihmisten palveluihin? " Minulla unohtui vatsakipu kokonaan tämän lukupiirin aikana. Luetaan lisää! " (Nainen, 82.) Helsingin kaupungin sosiaali- ja terveystoimiala tuottaa asumispalveluita ikääntyneille.

# data[].attributes.body
Kerronnallisen toimijuuden lukupiirimenetelmä on lukupiirityöskentelyä, jonka tavoitteena on kerronnallisen toimijuuden vahvistuminen ja sitä kautta hyvinvoinnin vahvistaminen.

Menetelmässä:
- luetaan kaunokirjallisuutta ja tehdään kirjoitusharjoituksia
- pohditaan tarinoita ja kulttuurisia kertomuksia luetun tekstin äärellä
- johdatellaan osallistujia pohtimaan, millaisia kertomuksia ympärillämme yhteiskunnassa on ja miten ne vaikuttavat meihin ja miten me puolestamme voimme vaikuttaa erilaisiin kertomuksiin ja omiin kertomisen tapoihimme.

Kehitämme koko ajan menetelmää ja järjestämme myös menetelmäkoulutuksia, jossa opastetaan osallistujia integroimaan menetelmää omaan työhönsä. Ohjaajan käsikirja (kuvassa) koottiin pääkaupunkiseudun kirjastonhoitajia varten tarkoitettuun koulutukseen (Helmet, 9/22). Menetelmästä on tekeillä myös kirjallisuusterapiakäyttöön tarkoitettu sovellus.

Menetelmää on kehitetty Kertomukset, lukeminen ja hyvinvointi -tutkimushankkeessa (Välineelliset kertomukset, Suomen Akatemia 2018–2022). Menetelmää ovat kehittäneet hankkeen johtaja, yleisen kirjallisuustieteen professori Hanna Meretoja; kirjallisuustieteen dosentti, kirjallisuusterapeutti Päivi Kosonen & väitöskirjatutkija, kirjallisuusterapia- ja sanataideohjaaja Eevastiina Kinnunen.  Tiedustelut:
paivi.kosonen@utu.fi

# data[].attributes.body
Kulttuurihyvinvoinnin perusteet -kurssilla julkaistut podcastit myös Yhteinen ääni -sarjassa. Löytyvät lisäksi mm. Spotifysta Turun yliopiston tililtä.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kaikkien tiedekuntien yhteistyöalusta Turun yliopistossa - monialaista koulutusta, tutkimusta ja yhteistyötä uudistuvan palvelujärjestelmän tarpeisiin.

# data[].attributes.body
Pentagon Insight toteutti ikääntyneiden liikkumisen ja kulttuuritoiminnan edistämisen hankkeiden 2021-2022 evaluoinnin ja vaikutusten arvioinnin. Raportin aineistona olivat hankkeiden alkukartoitukset ja loppuselvitykset.

# data[].attributes.body
Helsingin kaupunki avustaa 2 miljoonalla ikääntyneiden liikkumista ja kulttuuritoimintaa. Vuonna 2023 avustuksia myönnettiin 25 liikkumista edistävälle hankkeelle sekä 29 kulttuuritoimintaa edistävälle hankkeelle. Vuosittain haettava avustus oli jaossa kolmatta kertaa.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Määräraha on kohdennettu ikääntyneiden liikkumisen ja kulttuuritoiminnan edistämisen avustuksiin kolmena perättäisenä vuonna. Vuoden 2023 avustushaku toteutettiin tammi-helmikuussa.

Liikkumisen edistämisen hankkeisiin avustusta haki 46 tahoa ja kulttuuritoiminnan edistämisen avustusta haki 53 toimijaa. Hakemusten yhteismäärä kasvoi nyt edellisiä vuosia suuremmaksi. Määrärahalla mahdollistetaan helsinkiläisten kolmannen sektorin toimijoiden sekä helsinkiläisten taide- ja kulttuuritoimijoiden toimintaa erillisissä kehittämishankkeissa aikavälillä 1.6.2023 - 31.5.2024. Hakijat hakivat avustusta joko liikkumista edistävään tai kulttuuritoimintaa edistävään toimintaan pääosin yhtenevin kriteerein.

Avustettavissa hankkeissa painottuu erityisesti ikääntyneiden osallisuutta ja toimijuutta lisäävä, kotona-asuviin iäkkäisiin painottuva toiminta, joka on hyvin saavutettavaa ja avointa kaikille helsinkiläisille ikääntyneille.

Lisäksi painotettiin vahvasti uudenlaisia ja sektorirajat ylittäviä kumppanuuksia ja hankeideoita. Hankkeet edistävät alueellista palvelutarjontaa, lisäävät iäkkäille suunnattuja digitaalisia sisältöjä ja kehittävät vapaaehtois- tai vertaistoimintaa. Kulttuuritoiminnan edistämisen hankkeet edistävät myös taide- ja kulttuurialan toimijoiden kulttuurisen vanhustyön osaamista.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kulttuurin ja vapaa-ajan toimialalta 2 miljoonaa euroa ikääntyneiden kulttuuritoiminnan ja liikkumisen edistämiseen Helsingissä | Helsingin kaupunki, kulttuurin ja vapaa-ajan toimiala

# data[].attributes.attachment_link.description
Määräraha on kohdennettu ikääntyneiden liikkumisen ja kulttuuritoiminnan edistämisen avustuksiin kolmena perättäisenä vuonna. Vuoden 2023 avustushaku toteutettiin tammi-helmikuussa. Liikkumisen edistämisen hankkeisiin avustusta haki 46 tahoa ja kulttuuritoiminnan edistämisen avustusta haki 53 toimijaa. Hakemusten yhteismäärä kasvoi nyt edellisiä vuosia suuremmaksi. Määrärahalla mahdollistetaan helsinkiläisten kolmannen sektorin toimijoiden sekä helsinkiläisten taide- ja kulttuuritoimijoiden toimintaa erillisissä kehittämishankkeissa aikavälillä 1.6.2023 - 31.5.2024.

# data[].attributes.body
Vedic Art®  -peruskurssi on 30h pituinen, kokemuksellinen, tietoisuutta laajentava ja omaa luovuutta sekä luovaa elämäntaitoa kehittävä luovuus- ja taidekoulutus.

Koulutuksessa hiljennytään itsen äärelle, herätetään maalaamalla hyväksyvässä läsnäolon tilassa oma luovuus ja kehitetään sitä luonnollisen luovuusprosessin tuella. Sen avulla opitaan luomaan taidetta, joka tukee myös elämää ja siinä luovimista.

Lisätietoa: mustajarvi.annem@gmail.com

# data[].attributes.body
PARASTA ITÄÄ! -hankkeessa innostutaan ilmiöistä, tuetaan ja kehitetään koulutus-, työelämä-, sosiaali- ja terveystoimijoiden yhteistä työtä ja yhteisen toimintakulttuurin vahvistumista. Levitämme ja sovellamme Pohjois-Savossa kehitettyä ja toimivaa Itä-Suomen Hyvinvointivoimalan (VOIMALA) pitkäjänteistä kehitystyötä.

Ilmiölähtöisen yhteiskehittämisen keskiössä on nuorten ja nuorten aikuisten hyvinvoinnin tukeminen luovin ja kulttuurisin menetelmin. Toimintamme tavoitteena on oikea-aikaisten, ihmislähtöisten palvelujen tuottaminen vaikuttavasti monialaisten verkostojen avulla.

www.parastaitaa.fi
Lisätietoja: Anni Pietarinen
anni.pietarinen@etelasavonha.fi
0403599429

# data[].attributes.headline
Lämpiö tuo kulttuurielämykset ja kohtaamisen ilon kotiisi

# data[].attributes.subject
Lämpiö tuo kulttuurielämykset ja kohtaamisen ilon kotiisi

# data[].attributes.body
Lämpiö on uusi ikääntyneille tarkoitettu

digitaalinen palvelu, jonka monipuolisia

sisältöjä voit katsoa yksin tai yhdessä ystävän kanssa.

Lämpiö-hankkeen kumppanikaupungit ovat Helsinki, Jyväskylä, Oulu, Tampere ja Turku. Palvelu on valtakunnallinen; laaja yhteistyö kuntien kanssa tavoitteena.

Lanseeraus elokuussa 2023.

www.lämpiö.fi

Lisätietoja: Sarianna Hanski, sarianna.hanski@hel.fi, 0405641227.

# data[].attributes.headline
Turun Lähimmäispalveluyhdistys ry:n kulttuurihyvinvointiin liittyvät hankkeet ja projektit 

# data[].attributes.subject
Turun Lähimmäispalveluyhdistys ry:n kulttuurihyvinvointiin liittyvät hankkeet ja projektit 

# data[].attributes.body
Sippe-taidetoiminta

Sippe-taidetoiminta tarjoaa ikäihmisille mahdollisuuden kulttuuriseen yhdenvertaisuuteen lisäämällä taiteen saavutettavuutta. Olemme kehittäneet osallistumisen muotoja, joilla taide on nivottu Sippe-toimintamallin yhteyteen. Näitä ovat Sippe-taidekutsut, Sippe-taidepillerit ja Sippe-taidepiknikit.

Lue lisää Sippestä: www.sippe.fi

Kävelytreffit Hali-koiran kanssa

Kävelytreffit kokoaa ikäihmisiä viikoittain tutustumaan Turun seudun kulttuurikohteisiin Hali-koira seuranaan. Syksyn 2023 ohjelmapoimintoja ovat esim. Ruissalon ruskakävely ja tutustuminen Moisiossa sijaitsevaan buddhalaisluostariin

Astu sisään - Virtuaalinen ympäristö ja elävä taide yhteistyössä luomassa elämyksiä ikäihmisille kodeissa, muistiosastoilla ja palvelutaloissa.

Ikäihmisille tarjotaan yhdenvertainen mahdollisuus elämyksellisyyteen ja taiteen moniaistiseen kokemiseen. Käytössämme on MK360-laite, jolla heijastetaan virtuaalisia taidesisältöjä seiniin. Lisäksi käytössä on VR-laseja, jotka mahdollistavat virtuaalielämyksiä myös pienryhmissä, osastoilla ja kodeissa.

Elämyksellinen työyhteisö - Hyvinvoivat ikääntyvät ja henkilöstö

Laajensimme Astu sisään -konseptin kohderyhmää ja toteutimme virtuaalisen ja elävän taiteen yhdistävää mallia osana sote-alan henkilöstön työhyvinvointia. Pilotoimme toimintaa työpäivän aikana osana hoitotyötä. Toteutimme uusia virtuaalisia maisemia, audioita ja live-esiintymisten paketteja henkilöstön tarpeista ja toiveista lähtöisin.

Ihan kuin oltaisiin samanikäisiä (2022–2023): Virtuaalinen ympäristö ja elävä taide luomassa siltaa sukupolvien välillä Turun eri kaupunginosissa.

Ikäihmiset suunnittelevat yhdessä lasten ja nuorten kanssa sisältöjä virtuaalimaailmoihin, joita heijastetaan sopivissa tiloissa MK360-laitteella seiniin. Tavoitteena on mm. uudenlaisen monisukupolvisen taidetoiminnan mahdollistaminen, ylisukupolvinen oppiminen sekä eri ikäisten lähentyminen.

Virtuaalinen ja elävä taide ikääntyneiden elämyksellisen arjen mahdollistajana (2023–2024)

Toteutamme yhdessä ikääntyneiden kanssa yhteisötaiteen keinoin sisältöjä siirrettäväksi lisättyyn todellisuuteen ja virtuaaliseen maailmaan. Sisällöt voivat olla kuvataidetta, lausuntaa, tanssia tai ihan mitä vaan ikääntyneet haluavat toteuttaa. Yhteisenä teemana on luonto ja erityisesti meriluonto. Ideana on tehdä paikallisia kulttuurisia sisältöjä, joita voi jakaa muiden V-S alueen kuntien kanssa.

Lisätiedot: helena.norokallio@kotikunnas.fi tai   www.kotikunnas.fi

# data[].attributes.attachment_caption
Åbo Svenska Teater i vårljus/kevätvalossa 2023

# data[].attributes.headline
Teater är samhörighet - Teatteri on yhteenkuuluvuutta

# data[].attributes.subject
Teater är samhörighet - Teatteri on yhteenkuuluvuutta

# data[].attributes.body
*Medvetna val och handlingar behövs för att inkludera alla, söka upp publik.
Åbo Svenska Teater erbjuder
-doftfri föreställning

-syntolkad föreställning

-gratis guidade rundturer för grupper skolelever, studerande, seniorer, nya finländare,  personer med funktionsvariationer
-virtuell presentation av teaterhuset

*Samarbetar bl a  med DaisyLadies, Röda Korset, bibliotek, FÖLI, Konsttestarna, MLL, Rädda barnen, IceHearts, diakoniverksamhet, Blodtjänst, Mental Health Art Week, Katedralskolan, Klassillinen lukio, Åbolands teaterskola samt andra kulturaktörer.

*Deltar aktivt i samhällsdebatten för att lyfta kutlurens betydelse för hälsan.

------------------------------------

*Tarvitaan tietoisia valintoja ja toimia kaikkien yleisöryhmien löytämiseksi ja osallistamiseksi.
Åbo Svenska Teater tarjoaa
-tuoksuttoman esityksen
-kuvailutulkatun esityksen
-ilmaisia opastettuja kierroksia ryhmille: koululaisille, opiskelijoille, senioreille, uusille suomalaisille, henkilöille joilla on toimintarajoitteita
-virtuaalisen esittelyn teatteritalosta

*Yhteistyökumppaneita
DaisyLadies, Punainen Risti, kirjastot, FÖLI, Taidetestaajat, MLL, Pelastakaa Lapset, IceHearts, diakoniatyö, Veripalvelu, Mental Health Art Week, Katedralskolan, Klassillisen lukio, Åbolands teaterskola ja muiden kulttuuritoimijoiden kanssa.

*Osallistuu aktiivisesti yhteiskuntakeskusteluun kulttuurin merkityksen korostamiseksi terveydelle.

# data[].attributes.body
Improcamera työpajassa pyritään liikkuvan kehon ja (keho)kameran monitasoiseen ja luovaan dialogiin. Siinä harjoitetaan kehon kykyä tiedostaa sisäisiä tapahtumia ja motiiveja sekä oman kehon ulkopuolella tapahtuvia tilanteita ja toisia ihmisiä. Luova kameran käyttö mahdollistaa näiden sisäisten ja ulkoisten motiivien ja tapahtumien kuvaamisen ja tuoda ne näkyväksi intensiivisinä ja unia muistuttavina kuvina. Työpajassa hyödynnetään Rudolf Labanin kahdeksaa liikelaatua erilaisissa käytännön liikkeen ja kameran yksinkertaisissa harjoitteissa. Yhteinen sanasto luo edellytykset riskinottoon, luottamukseen ja monipuoliseen työskentelyyn erilaisissa ympäristöissä.

# data[].attributes.body
Improtango on nykyaikainen ja kiehtova lähestymistapa sosiaaliseen tanssiin, jossa luovuus, hienovarainen kommunikaatio ja improvisaatio ovat sen keskeisiä tekijöitä. Improtangossa keskitytään selkeään ja intuitiiviseen kommunikaatioon. Siinä pyritään luomaan aito vuoropuhelu, jossa molemmilla kumppaneilla on yhtä vaikutusvaltainen rooli. Improtangoa voi tanssia selkeiden ja yksinkertaisten periaatteiden mukaisesti tai luoda monimutkainen ja haastava tanssi parin kanssa.

# data[].attributes.body
Hyvänolontanssissa eläydytään luovaan keholliseen hetkeen parin kanssa ja pienryhmässä. Yksinkertaiset harjoitukset vievät lempeälle ja kokemusrikkaalle matkalle omaan kehollisuuteen, luovuuteen ja toisen kanssa yhdessä tekemiseen tanssin keinoin. Se on hienovaraista kommunikaatiota, tunteita-ja muistoja herättävää, yhdistävää ja toisen kanssa jaettavaa iloa ja myötätuntoa. Sen hienovaraiset ja monitasoiset sävyt ja merkitykset syntyvät vain itse kokemalla.

# data[].attributes.body
Parisuhdetangossa pyritään aitoon, intuitiiviseen ja selkeään kommunikaatioon. Se perustuu yksinkertaisiin, selkeisiin ja asteittain haastavimmpiin pariharjoituksiin. Harjoitukset vahvistavat parisuhdetta, luottamusta ja kommunikaatiota. Se auttaa paria lähestymään toisiaan, lisää avoimuutta uusille kokemuksille, valinnoille ja ratkaisuille ja lisää parin herkkyyttä toistensa tarpeita kohtaan. Uudet kokemukset luo uudenlaista dialogia, ja uusi dialogi saa aikaan uudenlaista vuorovaikutusta.

# data[].attributes.body
TOSI-hankkeessa kehitetty kolmen yön ja neljän päivän leiri korkeakouluopiskelijoille. TOSI-retriitissä yhdistyvät läsnäolo, luontoyhteys ja taiteen eri menetelmät, joiden avulla pysähdytään tarkastelemaan (ja tarpeen tullen muuttamaan) suhdetta omaan itseen ja toisiin ihmisiin.

# data[].attributes.body
TOSI-hankkeessa kehitetty 10 viikon (3h/vk) ekspressiiviseen taideterapiaan perustuva, taidelähtöisiä menetelmiä hyödyntävä työpaja alle 30-vuotiaille nuorille aikuisille. Työpajoissa tutustutaan niin itseen kuin ryhmään suorittamattomuuden - hiljentymisen, kuvan tekemisen, luovan kirjoittamisen ja kehollisuuden keinoin. Samalla herätellään omaa potentiaalia ja kokonaisvaltaisen hyvinvoinnin edellytyksiä.

# data[].attributes.body
https://thl.fi/fi/tutkimus-ja-kehittaminen/tutkimukset-ja-hankkeet/taidetta-osallisuutta-ja-sosiaalisia-innovaatioita-tosi-

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
TOSI - Taidetta, osallisuutta ja sosiaalisia innovaatioita -hankkeessa tuetaan alle 30-vuotiaiden palveluissa tai niiden ulkopuolella olevien nuorten osallisuutta taidelähtöisellä toiminnalla, edistetään taiteilijoiden työllistymistä sekä vahvistetaan Pirkanmaan maakunnallisia kulttuurihyvinvointipalveluja.

Hanketta toteuttavat Terveyden ja hyvinvoinnin laitos, Tampereen kaupungin työllisyys- ja kasvupalvelut sekä Kulttuurikeskus PiiPoo.

Toimintaa rahoittaa Euroopan sosiaalirahasto.

Yhteystiedot

# data[].attributes.attachment_link.title
Taidetta, osallisuutta ja sosiaalisia innovaatioita (TOSI) - THL

# data[].attributes.attachment_link.description
TOSI - Taidetta, osallisuutta ja sosiaalisia innovaatioita -hankkeessa tuetaan alle 30-vuotiaiden palveluissa tai niiden ulkopuolella olevien nuorten osallisuutta taidelähtöisellä toiminnalla, edistetään taiteilijoiden työllistymistä sekä vahvistetaan Pirkanmaan maakunnallisia kulttuurihyvinvointipalveluja. Hanketta toteuttavat Terveyden ja hyvinvoinnin laitos, Tampereen kaupungin työllisyys- ja kasvupalvelut sekä Kulttuurikeskus PiiPoo. Toimintaa rahoittaa Euroopan sosiaalirahasto.

# data[].attributes.headline
AURA-hanke: Kunnat ja hyvinvointialueet edistämässä ikääntyneiden kulttuurihyvinvointia  

# data[].attributes.subject
AURA-hanke: Kunnat ja hyvinvointialueet edistämässä ikääntyneiden kulttuurihyvinvointia  

# data[].attributes.body
AURA-hanke on kulttuurisen seniori- ja vanhustyön AILI-verkoston hanke, joka yhdistää 13 kuntaa ja hyvinvointialuetta ikääntyneiden kulttuurihyvinvoinnin äärelle. Lisää AILI-verkostosta voit lukea https://ailiverkosto.fi/index.html.

AURA-hankkeessa tavoitellaan yhteisen ymmärryksen lisääntymistä ikääntyneiden kulttuurihyvinvoinnista ja sitä edistävien, vuoteen 2030 ulottuvien kehittämistoimenpiteiden kuvaamista.

Kehittämistoimenpiteistä koostuva tiekartta rakentuu nykytilan kartoituksen, jossa kysyttiin niin kuntien kulttuuritoimijoiden kuin hyvinvointialueen ikääntyneiden palveluissa työskentelevien näkemyksiä ikääntyneiden kulttuuritoiminnasta, sekä yhteisten kehittämistilaisuuksien pohjalta. Lisäksi koulutamme kulttuuri- ja taidetoimijoita ikääntyneiden kulttuuritoiminnan keskeisistä kysymyksistä ja teemoista syyskuussa järjestettävässä webinaarissa. Vuoden 2023 aikana AILI-verkoston on myös tarkoitus löytää uusia kuntakumppaneita mukaan verkoston kehittämistyöhön.

Kysy lisää Minnalta (minna.kaattari(at)hel.fi) tai Veeralta (veera.sillanpaa(at)hel.fi). Löydät AURAn myös täältä: lhttps://innokyla.fi/fi/toimintamalli/aura-hanke-kunnat-ja-hyvinvointialueet-ikaantyneiden-kulttuurihyvinvointia

# data[].attributes.attachment_link.description
AILI on 13 kunnan kulttuuri- ja vanhuspalveluiden asiantuntijoiden muodostama verkosto, joka edistää ikääntyneiden kulttuuristen oikeuksien toteutumista. Kuntien sekä vanhus- ja…

# data[].attributes.body
Varissuon Iloiset Puhaltajat eli V.I.P. on apurahojen avulla syksyllä 2021 aloitettu hanke lasten musiikkikasvatuksen kehittämiseksi Turun Varissuolla. Toimintaa pyörittää Monikulttuurinen Musiikkikasvatus ry.

Projektin puitteissa on käynnistetty 20 oppilaan kouluorkesteri, jossa oppilaat saavat ilmaiseksi käyttöönsä yhdistyksen omistaman lainasoittimen sekä opetusta valitsemassaan instrumentissa sekä orkesterisoitossa.

Hanke palvelee koko yhteisöä yhdistäen maahanmuuttajia ja kantasuomalaisia yhteisen harrastuksen kautta ja antaa lapsille mahdollisuuden osallistua matalalla kynnyksellä kulttuuriseen harrastustoimintaan sekä avaa kanavan itseilmaisulle taiteen keinoin.

Hanke tekee musiikin harrastamisen mahdolliseksi perheiden lapsille, joilla siihen ei ole muuten taloudellisia edellytyksiä.

Projekti on tarkoitus juurruttaa pysyväksi osaksi koulukulttuuria Varissuolla, mikä mahdollistaa etenkin tyttöjen uuden harrastusmahdollisuuden.

Hankkeen vaikuttavuus sekä saavutettavuus moninkertaistuu sisarusten, sukulaisyhteyksien ja tuttavien myötä. Näin projekti tulee koskettamaan koko yhteisöä laajasti.

V.I.P. -kotisivut:

https://sites.google.com/view/vipkouluorkesteri

# data[].attributes.body
Kulttuurin kärkihanke on yksi Turun kaupungin strategisista kärkihankkeista. Sen tavoitteena on kehittää ja edistää taiteen ja kulttuurin toimintaedellytyksiä Turussa yhteistyössä alan toimijoiden kanssa. Kärkihankkeen toiminnalla tuetaan myös kaupunkilaisten hyvinvointia sekä alueen elinvoimaa.

Kulttuurin kärkihanke on jaettu kolmeen projektiin: Kulttuurista hyvinvointia, Kulttuurista työtä ja Kulttuurista elinvoimaa. Kulttuurista hyvinvointia osuudessa keskitytään kulttuurihyvinvointiin, osallisuuteen ja alueelliseen yhteistyöhön. Kulttuurista työtä teema edistää taide- ja kulttuurikentän toimintaedellytyksiä, rakenteita ja yhteistyötä. Kulttuurista elinvoimaa osuus sisältää mm. kaupungin suuret kulttuuri-investoinnit Taiteen talon, Musiikkitalon ja Historian ja tulevaisuuden museon sekä Linnanniemen, jota kehitetään Turun ensimmäisenä taidekaupunginosana.

Konkreettisina toimenpiteinä kulttuurin kärkihankkeessa on käynnissä esimerkiksi kulttuurilähete-toimintamallin kehittäminen yhdessä hyvinvointialueen kanssa, kaupungin kulttuurihyvinvointituotteiden kokonaisselvitys ja tämän jälkeen tuotteiden kehittäminen ikä- ja kohderyhmäkohtaisesti, monet eriteemaiset taidekilpailut sekä Välitilamalli-pilotti, jossa kaupungin tyhjillään olevia tiloja annetaan määräajaksi kulttuuri- ja taidetoimijoiden käyttöön.

Lue lisää: https://www.turku.fi/kulttuurin-karkihanke

# data[].attributes.attachment_link.description
Kulttuurin kärkihanke on yksi Turun kaupungin strategisista kärkihankkeista. Sen tavoitteena on kehittää ja edistää taiteen ja kulttuurin toimintaedellytyksiä Turussa yhteistyössä alan toimijoiden kanssa. Kärkihankkeen toiminnalla tuetaan myös kaupunkilaisten hyvinvointia sekä alueen elinvoimaa. Ku…

# data[].attributes.headline
Verkkokurssi Kulttuurihyvinvoinnin perusteet (3 op), avoin MOOC

# data[].attributes.subject
Verkkokurssi Kulttuurihyvinvoinnin perusteet (3 op), avoin MOOC

# data[].attributes.body
Verkkokurssin materiaalit ovat kaikkien vapaasti tutustuttavissa DigiCampus-oppimisalustalla. Kurssin toteuttavat yhteistyössä Taikusydän, Turun AMK ja Turun yliopiston sote-akatemia.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Miten lukeminen voi edistää hyvinvointia? Millaisia rooleja taiteen ja kulttuurin ammattilaisilla voi olla nuorten hyvinvoinnin ja osallisuuden tukemisessa? Mitä sosiaali- ja terveysalan organisaatioissa voidaan tehdä, jotta taiteen ja kulttuurin mahdollisuudet saataisiin käyttöön sekä henkilöstön että asiakkaiden hyvinvoinnin tukemisessa? Miten kunnat voivat seurata ja kehittää kulttuurihyvinvointia edistävää toimintaansa?

Kulttuurihyvinvoinnin perusteet -opintojaksolla (3 op) perehdytään kulttuurihyvinvointialan historiaan ja kehitykseen sekä keskeisiin käsitteisiin ja monitieteiseen tutkimukseen. Opintojen aikana tutustutaan kulttuurihyvinvointiin monitahoisena ilmiönä ja näkökulmana sekä kulttuurin merkitykseen osana hyvinvoinnin ja terveyden edistämistä. Verkkokurssilla avataan mahdollisuuksia kulttuurin ja taiteen sisältöjen ja menetelmien soveltamiseen saavutettavasti eri ammattialoilla osana muuttuvaa palvelujärjestelmää.

Opintojakso sopii erityisesti taide-, kulttuuri- ja kasvatusalalla työskenteleville sekä sosiaali- ja terveysalan ammattilaisille, jotka haluavat laajentaa osaamistaan taiteen, kulttuurin ja hyvinvoinnin välisistä yhteyksistä. Opintojakso tarjoaa perustietopaketin kulttuurihyvinvoinnista myös muille kiinnostuneille ja lisätietoa kaipaaville, kuten päättäjille sekä erilaisissa suunnittelu- ja asiantuntijatehtävissä toimiville henkilöille.

Opintojakso on tehty yhteistyössä Kulttuurihyvinvoinnin valtakunnallisen yhteyspisteen Taikusydämen, Turun AMK:n Taideakatemian, Turun yliopiston Sote-akatemian ja Kulttuurikampus Turun kanssa.

Opintojakso toteutetaan monitieteisenä MOOC (Massive Open Online Course)-verkkokurssina ja sen aineistot ovat kaikkien vapaasti tutustuttavissa Digicampus-oppimisalustalla kirjautumalla alustalle. Jos haluat saada kurssin suorittamisesta opintopisteitä, ilmoittaudu kurssille Turun ammattikorkeakoulun avoimen AMK:n tai Turun yliopiston avoimen yliopisto-opetuksen kautta. Kurssi on tarjolla myös Turun yliopiston ja Turun ammattikorkeakoulun tutkinto-opiskelijoille. Kurssin laajuus on kolme opintopistettä.

Opintojakso toteutetaan itsenäisesti suoritettavana verkko-opintojaksona Digicampuksen oppimisympäristössä. Kurssin oppimisympäristö avautui 31.1.2023. Opintojakso suoritetaan itselle sopivina aikoina opinto-oikeuden voimassaoloaikana.

Tutustu kurssiin ja ilmoittaudu Turun AMK:n avoimen AMK:n kautta.

Lue lisää ilmoittautumisesta Turun yliopiston avoimen yliopiston kautta.

# data[].attributes.attachment_link.description
Miten lukeminen voi edistää hyvinvointia? Millaisia rooleja taiteen ja kulttuurin ammattilaisilla voi olla nuorten hyvinvoinnin ja osallisuuden tukemisessa? Mitä sosiaali- ja terveysalan organisaatioissa voidaan tehdä, jotta taiteen ja kulttuurin mahdollisuudet saataisiin käyttöön sekä henkilöstön että asiakkaiden hyvinvoinnin tukemisessa? Miten kunnat voivat seurata ja kehittää kulttuurihyvinvointia edistävää toimintaansa?

# data[].attributes.body
Kulttuurihyvinvoinnin lyhytkoulutuksen tarkoituksena on tarjota tietoa, työkaluja ja ohjausta kulttuurihyvinvoinnin kehittämiseen osana hyvinvoinnin ja terveyden edistämistä. Koulutus sopii erityisen hyvin henkilöille, jotka ovat kiinnostuneet kulttuurihyvinvoinnista osana omaa työtään, mutta joilla ei ole vielä paljoa kokemusta tai osaamista aiheesta. Koulutuksen suorittamiseen kuluva aika on noin kolme-viisi tuntia.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kulttuurihyvinvoinnin lyhytkoulutuksen tarkoituksena on tarjota tietoa, työkaluja ja ohjausta kulttuurihyvinvoinnin kehittämiseen osana hyvinvoinnin ja terveyden edistämistä. Koulutus sopii erityisen hyvin henkilöille, jotka ovat kiinnostuneet kulttuurihyvinvoinnista osana omaa työtään, mutta joilla ei ole vielä paljoa kokemusta tai osaamista aiheesta. Koulutuksen suorittamiseen kuluva aika on noin kolme tuntia.

Mikä ovat koulutuksen tavoitteet?

Lukuisten tutkimusten mukaan luovaan toimintaan, taiteeseen ja kulttuuriin osallistuminen sekä taiteen ja kulttuurin kokijana että tekijänä voi monin tavoin ehkäistä psyykkisiä ja fyysisiä sairauksia sekä hoitaa ja auttaa selviytymään useiden akuuttien ja kroonisten sairauksien kanssa. Tämän koulutuksen tavoitteena on tutustua kulttuurin ja taiteen hyvinvointivaikutuksiin sekä saada ideoita kulttuurin ja taiteen käyttämiseen osana nykyistä tai tulevaa työtäsi tukemassa asiakkaiden tai oman itsesi hyvinvointia. Koulutuksen aikana tutustutaan kulttuurihyvinvointiin monitahoisena ilmiönä ja näkökulmana sekä kulttuurin merkitykseen osana hyvinvoinnin ja terveyden edistämistä. Kulttuuristen oikeuksien sekä oman taide- ja kulttuurisuhteen ymmärtäminen oman työn voimavarana on koulutuksen keskeistä sisältöä. Koulutuksessa annetaan myös vinkkejä ja työkaluja kulttuurin ja taiteen soveltamisessa osana omaa työtä.
Kenelle lyhytkoulutus on suunnattu?
Koulutus sopii erityisesti kulttuuri-, sosiaali-, terveys-, kasvatus- ja opetusalan ammattilaisille ja opiskelijoille sekä moniammatillista yhteistyötä taiteen ja kulttuurin sekä sosiaali-, terveys-, hyvinvointi- ja kasvatusalojen parissa tekeville henkilöille, kuten hyvinvointi- ja kulttuurikoordinaattoreille.
Miten koulutuksen voi suorittaa?
Koulutuksen kaikki materiaalit linkkeineen löytyvät tältä sivulta ja ne ovat vapaasti hyödynnettävissä. Voit suorittaa koulutuksen omaan tahtiisi. Koulutuksen aikana sinulla on mahdollisuus pohtia keskeisiä teemoja ja omaa osaamistasi lyhyiden harjoitusten avulla.

Voit suorittaa koulutuksen itsenäisesti tai yhdessä parin tai ryhmän kanssa, esimerkiksi omalla työpaikallasi. Suoritettuasi koulutuksen pyydämme täyttämään lyhyen palautekyselyn. Koulutuksesta ei ole mahdollista saada opintopisteitä tai erillistä todistusta.

Kulttuurihyvinvoinnin lyhytkoulutus on kehitetty osana HOPEA-hanketta Turun ammattikorkeakoulun ja Taikusydän-yhteyspisteen kanssa vuosina 2017-2020. Hanketta tuki Taiteen edistämiskeskus. Koulutusta on täydennetty ja muokattu vuosina 2021-2022.
Koulutuksen sisältö ja suorittaminen
Koulutus koostuu kuudesta erillisestä osuudesta, jotka pääset suorittamaan klikkaamalla allaolevia linkkejä. Osuudet kannattaa käydä läpi numerojärjestyksessä. Koulutuksen suorittamiseen kuluva aika on noin kolme tuntia.

1) Johdatus kulttuurihyvinvointiin
2) Kulttuurihyvinvointi tutkimustiedon valossa
3) Kulttuurihyvinvoinnin hyviä toimintamalleja ja käytäntöjä
4) Kulttuurihyvinvointi rakenteissa
5) Kulttuurihyvinvoinnin soveltaminen omassa työssä
6) Yhteenveto

# data[].attributes.attachment_link.description
Kulttuurihyvinvoinnin lyhytkoulutuksen tarkoituksena on tarjota tietoa, työkaluja ja ohjausta kulttuurihyvinvoinnin kehittämiseen osana hyvinvoinnin ja terveyden edistämistä. Koulutus sopii erityisen hyvin henkilöille, jotka ovat kiinnostuneet kulttuurihyvinvoinnista osana omaa työtään, mutta joilla ei ole vielä paljoa kokemusta tai osaamista aiheesta. Koulutuksen suorittamiseen kuluva aika on noin kolme tuntia. Mikä ovat koulutuksen tavoitteet?