# data[].attributes.headline
1850. – 1918.gada kulturas un makslas notikumi

# data[].attributes.subject
1850. – 1918.gada kulturas un makslas notikumi

# data[].attributes.body
Latvijas visu veidu mākslās 19., 20. gs. mijā notiek vispārējas un būtiskas izmaiņas, kuras ievada tālāko 20. gs. mākslas attīstību, kuru virza modernistu (sk. modernisms) darbība. Tomēr gadsimtu mijas mākslai nav tikai pārejas raksturs, tai piemīt relatīva vienotība, kas arī pamato perioda izcēlumu. Mākslas darbu radīšanas un patērēšanas apstākļi, mākslas dzīves raksturs un vispārējā kultūrvēsturiskā situācija apstiprina pieņemto perioda izcēlumu.

# data[].attributes.body
Pirmā atmoda bija aptuveni no 1850. līdz 1880. gadiem ilgusi jaunlatviešu vadīta latviešu nacionālā kustība. Pēc tam latviešu tautā sāka izplatīties jauna sabiedriskā kustība — Jaunā strāva —, savukārt jaunlatviešu darbība, sākoties Baltijas pārkrievošanai, pierima.

# data[].attributes.body
Autors darbā dramatiski un ekspresīvi atainojis Pirmā pasaules kara latviešu bēgļu traģisko likteni. Darbs Bēgļi raksturojams kā ekspresīvākais un monumentālākais latviešu glezniecībā

# data[].attributes.headline
1876. gadā sākta elektroenerģijas ražošana Billes voiloka fabrikā pie Amatas

# data[].attributes.subject
1876. gadā sākta elektroenerģijas ražošana Billes voiloka fabrikā pie Amatas

# data[].attributes.headline
1920. – 1940.gada kulturas un makslas notikumi

# data[].attributes.subject
1920. – 1940.gada kulturas un makslas notikumi

# data[].attributes.body
Kamielis (ritmiskā ainavā ar kokiem) (vācu: Kamel (in rhythmischer Baumlandschaft)) ir šveiciešu gleznotāja Paula Klē 1920. gada glezna. Tā ir eļļas krāsas glezna uz 48 × 42 cm liela audekla un pašlaik atrodas Kunstsammlung Nordrhein-Westfalen muzejā Diseldorfā, Vācijā.[2]

Glezna bija viena no pirmajām Klē eļļas gleznām un ir tipiska mākslinieka interesei krāsu teorijā, rotaļībā un muzikalitātē. Tā ir viena no daudzām Rietumu mākslas gleznām, kurās parādās kamieļi.[3]

Glezna bija viena no pirmajām Klē eļļas gleznām un ir tipiska mākslinieka interesei krāsu teorijā, rotaļībā un muzikalitātē. Tā ir viena no daudzām Rietumu mākslas gleznām, kurās parādās kamieļi.[3]

# data[].attributes.body
Pils tika saspridzināta 1577. gadā. Sākot ar 1622. gadu, pili labiekārtoja un papildus tika uzcelts kaļķu un ķieģeļu ceplis. Ziemeļu kara laikā pils tika daļēji nopostīta. 18. gadsimta pirmajā pusē, izmantojot vecos mūrus, tika uzcelta jauna ēka ar maziem stūra tornīšiem, kuriem bija barokāli kupoli. Krustpils pils vārtu tornim tika uzbūvēta jauna augšējā daļa.

# data[].attributes.body
Pašreizējā parka teritorija līdz 20. gadsimta sākumam bija daļa no kādreizējās Kobrona skansts Pārdaugavas esplanādes, ko aizņēma purvainas pļavas, kas līdz 1908. gadam ietilpa būvniecības aizlieguma zonā. Te atradās rūpnieka G.A.Raņķa kokzāģētava, vēlāk — J.Gurēviča kokzāģētava.

# data[].attributes.headline
1940. – 1985.gada kulturas un makslas notikumi

# data[].attributes.subject
1940. – 1985.gada kulturas un makslas notikumi

# data[].attributes.body
Tilts pār Gauju Siguldā tika atklāts 1937. gada 23. jūlijā, bet iecere par tilta būvniecību Siguldā radās jau 20. gadsimta sākumā. Sākotnēji tiltam tika radītas vairākas versijas, bet par gala variantu tika pieņemts būvēt tiltu ar trīslocīklu monolītā dzelzsbetona lokiem (malējie loki 36 metrus palti, vidējais – 37 metrus) un pārejas rāmjveida estakādēm katrā krastā.

# data[].attributes.body
Valmieras Komercskola uzcelta 1939. gadā. Celtniecības izmaksas bijušas 380 000 latu. Skolas projektu izstrādāja arhitekts Arnolds Nikolajs Čuibe, būvprojektu, - Izglītības ministrijas būvniecības biroja vadītājs Blakenburgs, bet skolas būvdarbus vadījis būvuzņēmējs Hartmanis.
1941. gadā, sākoties Otrajam pasaules karam, skola atguva savu sākotnējo nosaukumu - Valmieras Valsts komercskola.

# data[].attributes.body
Valmieras Komercskola uzcelta 1939. gadā. Celtniecības izmaksas bijušas 380 000 latu. Skolas projektu izstrādāja arhitekts Arnolds Nikolajs Čuibe, būvprojektu, - Izglītības ministrijas būvniecības biroja vadītājs Blakenburgs, bet skolas būvdarbus vadījis būvuzņēmējs Hartmanis.
1941. gadā, sākoties Otrajam pasaules karam, skola atguva savu sākotnējo nosaukumu - Valmieras Valsts komercskola.

# data[].attributes.body
Latvijas dzelzceļa vēstures muzejs ir VAS „Latvijas dzelzceļš” struktūra, kas dibināts 1994. gadā. Savā darbībā balstās uz Muzeja nolikumu un vidēja termiņa attīstības stratēģiju, lai sasniegtu izvirzītos mērķus un uzdevumus. 2003. gadā Dzelzceļa muzejs ieguva valsts akreditēta muzeja statusu.