# data[].attributes.body
Cassini és enlairat de l'estació de Cap Canaveral a través del coet Saturn-V, on romandrà en òrbita en la Terra unes hores abans de començar la seva missió.

# data[].attributes.body
Cassini-Huygens passà a prop de Venus, apropant-se uns 284 quilòmetres de la superfície. L'empeny de la gravetat de Venus accelerà Cassini cap a uns 7 km/s per arribar a Saturn.

# data[].attributes.body
Després d'una òrbita al sol, Cassini passà per Venus per un altre empeny gravitatori, aportant-se uns 600 quilòmetres de la superfície.

# data[].attributes.body
Cassini passà per la Terra, a sobre de l'oceà pacífic. Passà uns 1100 quilòmetres de la superfície. Aquest empeny li donà una acceleració de 5,5 km/s més.

# data[].attributes.body
Cassini va en camí de Saturn, on passà pel cinturó d'asteroides. Gràcies a la distància que hi ha entre asteroide i asteroide, no passar sense problemes.

# data[].attributes.body
Cassini, en passar el cinturó d'asteroides, anà a Júpiter, apropant-s'hi 10 milions de kilòmetres.

# data[].attributes.body
Després de tant de temps en el buit, Cassini arribà a Saturn a l'1 de juliol,2004.

# data[].attributes.body
Cassini passa per primera vegada per Tità, en una distància de 1200 kilòmetres. Cassini no només va enviar molta informació de l'atmosfera de dit lluna, sinó també imatges com aquest.

# data[].attributes.body
La sonda Huygens, construït per l'ESA, es seprara de Cassini, començant un camí de 3 setmanes a la lluna Tità.

# data[].attributes.body
Cassini passà pel satèl·lit natural Iapetus, on captà una estranya elevació a l'equador, mesurant 13 kilòmetres d'altura i 8 kilòmetres d'amplada.

# data[].attributes.body
Huygens aterrà a Tità, on fotografià el descens i l'aterrament, donant-nos imatges mai vistes, tardant 2 hores i 27 minuts i durant 72 minuts a la superfície. Huygens va ser la primera sonda a aterrar a un cos al sistema solar exterior i el mes lluny, fent un rècord.

# data[].attributes.body
Cassini passà per Encèlad, satèl·lit de Saturn, on capta imatges mai vistes. Captà guèisers de H20 líquida i d'altre matèries orgàniques, indicant un possible oceà sota la crosta de gel.

# data[].attributes.body
Cassini passà per Tità, on el seu radar capta imatges de múltiples llacs a la superfície, sorgint entre 1 kilòmetre i 30. El més gran anomenat Kraken Mare, mesurant uns 500000 km quadrats.

# data[].attributes.body
Després de passar per un guèiser d'Encèlad, i agafant-ne mostres, van descobrir diversos gasos, els més provinents sent vapor d'aigua. Científics descriuen aquesta mescla com “aigua carbonada”, amb radars assenyalant temperatures més altes sota les línies de la superfície.

# data[].attributes.body
NASA allarga la missió el 2017, així podent analitzar els diferents canvis d'estacions de Saturn.

# data[].attributes.body
Cassini passà molt a prop del satèl·lit Mimas, amb el seu cràter donant-li el nom de “pac-man”.

# data[].attributes.body
Cassini passà molt a prop de Tità, passant per la seva ionosfera.

# data[].attributes.body
Cassini capta una tempesta monstruosa a l'hemisferi nord de Saturn, on dit tempesta mesurava 15000 kilòmetres.

# data[].attributes.body
Cassini tira una última foto de la Terra, uns 1,4 bilions de kilòmetres lluny.

# data[].attributes.body
Per finalitzar la missió de Cassini, el programen a passar pels anells de Saturn 22 vegades, abans de col·lidir amb el dit planeta.

# data[].attributes.body
Cassini finalment col·lideix contra Saturn, destruint-se en el procés.