# data[].attributes.body
https://www.novilist.hr/novosti/hrvatska/klijentelizam-u-hrvatskoj-nije-lako-iskorijeniti-on-se-u-nas-prenosi-s-generacije-na-generaciju/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Nije novost da su veze i poznanstva pri vrhu okolnosti koje mladi u Hrvatskoj smatraju važnima za uspjeh u društvu. To je konstanta, tako je bilo još i u vrijeme socijalizma. Istraživanja pokazuju da su važni i znanja i sposobnosti, ali da bi osobne kompetencije uopće bile relevantne, potrebne su veze kao ulaznica za bolji posao i bolji društveni položaj

Nerijetko smo, nažalost, svjedoci korupcije i klijentelizma u hrvatskom javnom prostoru, počevši od posljednje afere "vjetroelektrane" pa do mnogih drugih malverzacija iz bliže i dalje hrvatske prošlosti. S druge strane, često se ističe da je Hrvatska "mlada demokracija" i da treba vremena da stasaju nove generacije koje će biti sposobne stvarati pravednije i uređenije društvo.

U tom kontekstu razgovarali smo s prof. dr. sc. Vlastom Ilišin, znanstvenicom Instituta za društvena istraživanja u Zagrebu, koja je ove godine, s dr. sc. Anjom Gvozdanović, objavila znanstveni rad "Klijentelizam i mladi u Hrvatskoj: komparativni uvid u odnos prema korištenju veza i poznanstava". U radu su odabrani stavovi mladih u dobi od 15. do 29. godina analizirani kako u različitim razdobljima, tako i u usporedbi sa stavovima mladih u devet drugih zemalja jugoistočne Europe. Drugi recentni rad naše sugovornice "Neki problemi društvene integracije mladih u Hrvatskoj" bavi se uvijek aktualnom temom prelaska mladih u svijet odraslih, pa je drugi dio našeg razgovora otišao u tom smjeru.

"ViP kapital"

U vašem najnovijem radu "Klijentelizam i mladi u Hrvatskoj" veze i poznanstva u percepciji mladih dijele prvo mjesto sa stečenim znanjima i sposobnostima kao okolnosti koje su jako važne za uspjeh u hrvatskom društvu. Što nam to govori?

- Nije novost da su veze i poznanstva pri vrhu okolnosti koje mladi u Hrvatskoj smatraju važnima za uspjeh u društvu. To je konstanta, tako je bilo još i u vrijeme socijalizma. Taj "socijalni kapital", odnosno veze, su nešto što se mladima čini kao najpouzdanija i najefikasnija okolnost koja otvara put za društveni uspjeh. Istraživanja nam pokazuju da su važni i znanja i sposobnosti, ali da bi osobne kompetencije uopće bile relevantne potrebne su veze kao ulaznica za bolji posao i bolji društveni položaj. To se perpetuira iz generacije u generaciju. Godine 2004. radili smo istraživanje i na kontrolnom uzorku starijih ispitanika te su i kod njih veze i poznanstva bili na prvom mjestu, što pokazuje kako je važnost tog faktora nesporna u percepciji građana. Rezultate pratimo od 1999. godine i činjenica je da su obiteljske i osobne veze i poznanstva uvijek na vrhu, a važnost drugih okolnosti oscilira tijekom godina u kojima su istraživanja provedena.

Među prvih pet percipiranih okolnosti važnih za uspjeh u hrvatskom društvu su, uz spomenute, i lukavost/snalažljivost, sreća te profesionalna odgovornost, odnosno zalaganje na poslu.

- Sreća, odnosno povoljni stjecaj okolnosti, izvan je dosega pojedinca, dok je lukavost/snalažljivost mali lov u mutnom: ako ćemo mu pridati predznak više ide prema negativnom, ali ne u potpunosti jer govori i o tome da pojedinac resurse kojima raspolaže uspijeva iskoristiti za vlastitu dobrobit. Najvažnije je zapravo da su veze i poznanstva u svakoj kombinaciji neugrožene na vrhu ljestvice važnosti, a ove druge okolnosti nam govore da je mladi ipak smatraju i da su druge okolnosti u određenoj mjeri također važne.

Percepcija ne znači nužno da će se ispitani tako i ponašati, no u drugom dijelu rada donosite rezultate ankete u kojoj su mladi na skali od 1 do 10 morali označiti koliko opravdavaju korištenje veza i poznanstava za nalaženje posla. Ukupan prosječni rezultat za mlade u Hrvatskoj je bio 5.8.

- To je najviša vrijednost u usporedbi s drugim promatranim zemljama. Takav rezultat sugerira kako se radi o usvojenom modelu ponašanja i da je to nešto što se podrazumijeva, da se tako mora i treba raditi, ako se želi nešto postići. Naravno, ne u smislu da se to mora i treba zato što je to moralno i etično te društveno poželjno, nego zato što drugačije ne ide. To je problem jer se taj model ponašanja perpetuira kroz generacije, a ne bi se održavao da se nije pokazao efikasnim sa stajališta pojedinca. Opstojnost takvih neformalnih modela ponašanja ujedno predstavlja vrlo snažnu implicitnu kritiku funkcioniranja formalnih institucija u hrvatskom društvu. Drugim riječima, to znači da formalne institucije ne funkcioniraju dobro, odnosno da ne postoji jasna zakonska regulativa, ni striktni kriteriji niti transparentne procedure odlučivanja o raspodjeli društvenih i državnih resursa kojih je uvijek manje nego potencijalnih korisnika. Najkraće rečeno, da je način rada institucija zasnovan na pravilima koja su načelno ista za sve aspirante, to bi uvelike smanjilo važnost veza i poznanstava u ostvarivanju legitimnih prava i potreba građana.

​Politika na dnu

Govoreći o društvenim i političkim institucijama, unutar rada ispitali ste i koliko im mladi vjeruju te je najviše dobila vojska 48 posto, a zatim slijede policija (41 posto), vjerske institucije (33 posto), mediji (27 posto) i organizacije civilnog društva (26 posto). Predsjednik/ca RH je na šestom mjestu, a na dnu su, nakon sindikata, pravosuđa i lokalnih vlasti, Vlada, Sabor i političke stranke kojima većina mladih zapravo ne vjeruje.

- Političke institucije na nacionalnoj i lokalnoj razini su uvijek na dnu, a zanimljivo je da su represivne institucije, vojska i policija, uvijek pri vrhu. Nepovjerenje u političke institucije i aktere nije karakteristično samo za mlade u Hrvatskoj nego za njihove vršnjake i u razvijenim i nerazvijenim demokracijama. Riječ je o višedesetljetnom trendu slabljenja povjerenja građana u institucije reprezentativne demokracije što je otvorilo prostor recentnim populističkim politikama u Europi i svijetu. No, problem je u tome što je povjerenje mladih u hrvatske institucije, promatrano u usporedbi s drugim zemljama, gotovo na najnižoj razini.

Odsutnost povjerenja u institucije dovodi do klijentelizma, ali i obratno. Kako povećati povjerenje u institucije i smanjiti klijentelizam?

- Nema čarobnog štapića, povjerenje se neće vratiti jednim potezom. To mora biti dugotrajan i dosljedan proces u kojem bi se stalno iznova pokazivalo kako se odluke donose na transparentan način, vjerodostojno i po određenim kriterijima, koji su svima javno dostupni. Naravno da će uvijek postojati nezadovoljni pojedinci ili grupe građana i da se nikad ne može postići stopostotna suglasnost građana i vlasti. Upravo zato i postoje različite političke opcije, ali glavno je da sve što u ime javnog interesa rade predstavnici vlasti bude vidljivo javnosti i da se može opravdati prihvatljivim kriterijima. Također, predstavnici vlasti trebaju odgovarati i za svoje loše poteze, kojih uvijek i svuda ima, a ne lakonski reći da građani nisu dobro shvatili određene poteze. Dakle, da ponovim: što se tiče klijentelizma, on se ne može lako ni brzo iskorijeniti. Nije tu samo u pitanju zapošljavanje. Kod nas vlada svojevrsna kultura prečaca, mladi u Hrvatskoj su opet u vrhu kada opravdavaju korištenje veza i za "obavljanje poslova" (na primjer, kad treba otići kod liječnika ili po neki dokument), sa sličnim prosječnim rezultatom kao što smo spominjali i za pronalaženje posla - 5.7 od 10. Može se reći kako se kod nas smatra da ako nemaš vezu, ne samo da nećeš moći realizirati neki svoj cilj, nego ni nisi uspio u hrvatskom društvu, tj. na vrlo si niskoj društvenoj poziciji.

Klijentelistički obrasci

Kako onda promijeniti takvu kulturu ponašanja?

- Promjena ponašanja, mladih ili bilo koga drugoga, ne može se osigurati dekretom, nego sustav naprosto treba funkcionirati drugačije. Treba onemogućiti netransparentna ponašanja kojih su novine prepune, poput proizvoljnih postavljanja odabranih pojedinca na različite funkcije kojima nisu dorasli ili pogodovanja različitim poduzetnicima u poslovima s državom ili javnim sektorom. To se najbolje vidi na lokalnoj razini gdje je već odavno pokazano kako se do niza poslova ne može doći bez umreženosti s nositeljima moći u određenoj sredini, odnosno s vladajućim političkim opcijama. A ako su one na vlasti godinama, onda se stvore čvrste klijentelističke mreže koje se ne daju probiti i na kraju se sve svede na "ili se prikloni ili se ukloni", odnosno otiđi ako se ne uklapaš. Velik odlazak mladih u inozemstvo je dijelom odgovor na takvu situaciju.

U Rijeci i u Zagrebu su iste opcije jako dugo na vlasti...

- I u Istri, i u nemalom broju općina, gradova i županija. Kada razgovaram s novinarima iz sredina gdje je ista politička opcija desetljećima na vlasti, svašta se čuje. A nema tako imune političke opcije koja se s vremenom neće pokvariti ako kontinuirano i bez respektabilne opozicijske kontrole obnaša vlast. Moć kvari i zato su uvijek dobre smjene vlasti, između ostalog da se stvari provjetre, ali to je druga i duga priča.

Za smanjivanje klijentelizma potrebno nam je slobodno tržište i neuplitanje države u tržišnu utakmicu.

- Da, ali od države se uvijek očekuje da reagira kada propadaju velike tvrtke. No, nije stvar samo države i birokracije nego i vrlo niske političke kulture i političke elite i građana. Možemo se složiti da su građani prisiljeni na klijentelistički obrazac ponašanja, ali i imati na umu da možda čak i kad to nije neophodno, koriste veze i poznanstva, kao što se koriste i državnim subvencijama ako je to ikako moguće - naravno, ne svi. Nitko u tako ukorijenjenoj i razgranatoj mreži klijentelističkih odnosa nije potpuno nevin, ali ipak su najviše odgovorni oni koji imaju moć, jer ujedno imaju i veće mogućnosti da pokrenu potrebne promjene.

"Budite nositelji inicijative podizanja svijesti o 'novom normalnom'"

Ovoga tjedna, 12. kolovoza, obilježen je Međunarodni dan mladih. Ovogodišnja tema je "Angažiranje mladih za globalno djelovanje" kojom se želi istaknuti načine na koje sudjelovanje mladih na lokalnoj, nacionalnoj i globalnoj razini obogaćuje nacionalne i multilateralne institucije i procese. Cilj je izvući pouke o tome na koji se način zastupljenost i djelovanje mladih u formalnoj institucionalnoj politici može značajno uvećati. "Na Međunarodni dan mladih 2020. želimo naglasiti važnost aktivne participacije mladih. Lokalne, nacionalne i globalne institucije trebaju postati inkluzivnije i ojačati mlade za provođenje globalnih akcija i dostizanje njihovih ciljeva", stoji u čestitki Središnjeg državnog ureda za demografiju i mlade, koji je pozvao mlade da "u ovim izazovnim vremenima u kojima smo suočeni s pandemijom COVID-19, odgovornim ponašanjem budu primjer i nositelji globalne incijative podizanja svijesti o "novom normalnom" i jačanju međugeneracijske solidarnosti i dijaloga kako bi zaštitili svoje najbliže i osigurali svoju budućnost". Vlada RH nastavit će, najavljuje Ured, provoditi aktivnosti koje otvaraju mogućnosti i bolje uvjete u ostvarivanju prava mladih, zadovoljavanju njihovih potreba te potiču aktivno sudjelovanje mladih u društvu na lokalnoj, državnoj, ali i europskoj razini. Posebna pažnja posvećivat će se, dodaju, poticanju uključivanja mladih u stvaranje uvjeta za osobni razvoj i razvoj društva u cjelini, osiguravanjem sigurnijeg okruženja za rad, osobni napredak i podizanje obitelji. U želji da okvir za kvalitetniji život mladih donose u suradnji s mladim ljudima i organizacijama mladih, Središnji državni ured za demografiju i mlade poziva mlade na aktivno uključivanje u unaprijeđene hrvatske politike za mlade, osobito kroz rad savjeta mladih na lokalnoj i regionalnoj razini te Savjeta za mlade Vlade, na nacionalnoj razini, ali i kroz aktivnosti udruga mladih i za mlade te drugih inicijativa. Poručuje da svoja vrata otvara svim mladima koji svojim znanjem, iskustvom i inicijativama žele sudjelovati u stvaranju naše svakodnevnice i doprinijeti podizanju kvalitete života u Hrvatskoj.

Usporeno odrastanje

​Drugo vaše recentno istraživanje bavilo se prijelazom mladih u svijet odraslih. Taj prijelaz je uvijek težak, ali postoje li danas neke dodatne otežavajuće okolnosti?

- Te dodatne otežavajuće okolnosti traju već tri desetljeća, od promjene društvenog i političkog poretka. Okolnosti su se promijenile, ali se nažalost nisu znatno poboljšale, a neke su se i pogoršale. Danas su najveći problemi gubitak socijalne sigurnosti i prekarni rad te porast kompeticije bez dovoljnog razvojnog rasta koji bi povećao broj raspoloživih opcija. Dakako, nije pomogla ni financijska kriza 2008. godine, a u socioekonomskom smislu će nas unazaditi i kriza uzrokovana pojavom koronavirusa. Po mom sudu, najgore je što se preferira zapošljavanje mladih na određeno vrijeme, posljedica čega je da za njih nema ni socijalne sigurnosti ni kreditne sposobnosti. Iako su mladi danas jako mobilni, zbog čega neki komentiraju da im onda rad na određeno vrijeme zapravo nije problem, mislim da to nije točno, jer i da imaju ugovore na neodređeno vrijeme mogli bi biti mobilni, ako i koliko to žele. Također, na prvim poslovima su obično i niže zarade, a to je baš razdoblje života kada bi se mladi trebali socioekonomski osamostaliti i ulagati u vlastiti stambeni prostor i odgovarajuću kvalitetu života. Sve to sasvim sigurno usporava njihovu društvenu integraciju, odnosno preuzimanje trajnijih društvenih uloga kako profesionalnih, tako i obiteljskih. Od sinova i kćeri mladi postaju očevi i majke, a naša istraživanja potvrđuju kako većina mladih želi zasnovati vlastitu obitelj. A kao što je dobro poznato, za podizanje djece i kvalitetan obiteljski život treba novca.

Spomenuli ste stambeno pitanje. Kada i koliko se mladi u današnje vrijeme odlučuju na odlazak iz roditeljskog doma?

- Postotci variraju, ali su u svakom slučaju mali. Mi pratimo mlade do 30 godine i uglavnom ih oko 20 posto ode iz roditeljskog doma. To je vrlo malen broj. Tek se sa zapošljavanjem i pronalaskom stalnog partnera, bilo u izvanbračnoj zajednici, bilo u braku, odlučuju napustiti roditeljski dom. U Hrvatskoj je uobičajeno da se stambeno pitanje rješava vlastitom nekretninom, te od tih dvadesetak posto veći dio njih ima neki stambeni prostor, vlastiti ili partnerov, ali dobar dio odlučuje se za podstanarstvo. Problem je što kod nas tržište najma stanova nije uređeno, a vlastiti stambeni prostor je sve teže kupiti jer su cijene nekretnina rasle, pa čak ni sad za vrijeme koronakrize nisu nešto pale. Govoreći o socioekonomskom osamostaljivanju, dobrom dijelu mladih roditelji mogu sve manje pomoći jer su i njih i njihove resurse iscrpile dosadašnje krize. To je dosta nepovoljno za mlade i sve skupa pridonosi usporenoj društvenoj integraciji, odnosno odgađa se zasnivanje obitelji, osiguranje vlastitog stambenog prostora te se čekaju povoljnije okolnosti. To je nešto što također može pridonijeti tome da dio mladih odlazi van. Jer, zapravo, procjenjuju kako nemaju što izgubiti.

​Povjerenje je nužno

Mladi su nam obično uvijek nešto krivi - neodgovorni su, lijeni, ne poštuju autoritet, a na njih se, u isto vrijeme, prebacuje teret odgovornosti za promjenu društva na bolje. Kako vi promatrate mlade, nakon mnogih godina istraživanja ponašanja i percepcija mladih?

- Sve ovisi o okolnostima, kako se one mijenjaju, tako se mijenja i naglasak na određene značajke koje se pripisuju mladima. Deklarativno će uvijek svi reći da su mladi važan segment društva - kako u sadašnjosti, tako još više u budućnosti - jer je naprosto biološka činjenica da na njima svijet ostaje. Oni će dulje živjeti od svojih roditelja i djedova pa se od njih očekuje da budu zainteresirani za to kako će izgledati taj svijet u kojem žele naći svoje mjesto. S druge strane, teško se othrvati paternalističkom odnosu, pa se mlade, kada ne rade na način na koji neki dijelovi društva od njih očekuju, ili ako se čini da ne poštuju autoritete, optužuje. Osciliranje između oba naznačena pristupa je prisutno oduvijek, tako je bilo u staroj Grčkoj, i takav miješani odnos je opstao do danas. No, treba naglasiti jednu jednostavnu činjenicu: ako želimo da se glas mladih čuje i da se oni doista angažiraju u popravljanju društva, moramo osigurati i uvjete za to. Time želim reći da treba osposobiti i tretirati mlade kao ravnopravne članove društva, a ne očekivati da samo trebamo pritisnuti gumb kojim ćemo ih pokrenuti da se ponašaju onako kako i kada mi to smatramo oportunim i poželjnim. Ukazivanje povjerenja kroz davanje prava i odgovornosti je nužno ako želimo da mladi budu što aktivniji akter u suvremenom društvu i da participiraju u donošenju odluka koje se ne tiču samo njih, nego i cijelog društva u kojem žive, odnosno u kojem svi skupa živimo.

# data[].attributes.attachment_link.title
'Klijentelizam u Hrvatskoj nije lako iskorijeniti, on se u nas prenosi s generacije na generaciju' - Novi list

# data[].attributes.attachment_link.description
Nerijetko smo, nažalost, svjedoci korupcije i klijentelizma u hrvatskom javnom prostoru, počevši od posljednje afere "vjetroelektrane" pa do mnogih drugih malverzacija iz bliže i dalje hrvatske prošlosti. S druge strane, često se ističe da je Hrvatska "mlada demokracija" [...]

# data[].attributes.body
U prazni prostor kod svakog od navedenih oblika korupcije upišite primjer ili zalijepite poveznicu sliku koja opisuje/prikazuje konkretan primjer vezan za koruptivni oblik u desno zadanim stupcima.

# data[].attributes.body
https://faktograf.hr/2017/11/16/zeljko-rohatinski-skolski-primjer-sukoba-interesa/

# data[].attributes.attachment_link.description
Completing the CAPTCHA proves you are a human and gives you temporary access to the web property.

# data[].attributes.body
https://www.tportal.hr/vijesti/clanak/njemacki-mediji-bruje-o-nepotizmu-u-gradskoj-upravi-zagreba/print

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
'Hrvatska se ističe po nepotističkom zapošljavanju' vijest je koju je preko vikenda objavio niz njemačkih medija, od portala uglednih novina kao Süddeutsche Zeitung do mnogih regionalnih medija. Njemačka agencija DPA se u njoj poziva na slučaj obitelji Nevistić, čijih je šest članova zaposleno zagrebačkoj gradskoj upravi

Osim po manifestaciji Adventu i skijalištu u centru grada, Zagreb se u stranim medijima sada spominje i kao eklatantan primjer nepotizma.

Priča o obitelji Nevistić, koju je objavio Jutarnji list, bila je zanimljiva i DPA koja je objavila vijest pod naslovom 'Hrvatska se ističe po nepotističkom zapošljavanju' u subotu navečer.

'Bezobrazan slučaj nepotizma' je činjenica da je šest članova iste obitelji radi u gradskom poglavarstvu u Zagrebu, smatra DPA, te napominje da su 'neki na vodećim pozicijama'. Riječ je o ocu, majci, dva sina, snahi i šogorici koji rade u različitim službama Grada Zagreba.

Gradonačelnik Milan Bandić u vijesti DPA se ne spominje, no zaključuje se da se u Hrvatskoj 'i tri i pol godine nakon ulaska u EU ljudi većinom zapošljavaju preko veze' te da i zbog toga 'mladi i obrazovani Hrvati odlaze u inozemstvo'.

# data[].attributes.attachment_link.title
Njemački mediji bruje o nepotizmu u gradskoj upravi Zagreba

# data[].attributes.attachment_link.description
'Hrvatska se ističe po nepotističkom zapošljavanju' vijest je koju je preko vikenda objavio niz njemačkih medija, od portala uglednih novina kao Süddeutsche Zeitung do mnogih regionalnih medija. Njemačka agencija DPA se u njoj poziva na slučaj obitelji Nevistić, čijih je šest članova zaposleno zagrebačkoj gradskoj upravi Osim po manifestaciji Adventu i skijalištu u centru grada, Zagreb se u stranim medijima sada spominje i kao eklatantan primjer nepotizma.

# data[].attributes.body
https://faktograf.hr/2017/11/16/zeljko-rohatinski-skolski-primjer-sukoba-interesa/

# data[].attributes.body
https://www.telegram.hr/politika-kriminal/telegram-doznaje-siri-se-istraga-o-podmicivanju-sudaca-za-davanje-mita-osumnjicen-i-zoran-mamic/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kako doznajemo od izvora bliskih istrazi, Zoran Mamić osumnjičen je za podmićivanja sudaca. Bivši trener Dinama, pravomoćno osuđen na četiri godine i osam mjeseci zatvora zbog izvlačenja novca iz kluba, trenutno se skriva u BiH. Sumnja se da je sudjelovao u korumpiranju sudaca o kojem je opsežno svjedočio njegov stariji brat Zdravko, i sam osumnjičen da je podmićivao osječke suce.

Članak se nastavlja ispod oglasa

Novost o sumnjama na račun mlađeg Mamića stigla je neposredno nakon što je USKOK uhitio trojicu sudaca koje je Zdravko Mamić optužio da su od njega primili mito kako bi ga oslobodili u sudskom postupku za izvlačenje novca iz zagrebačkog nogometnog kluba. Telegram je danas objavio fotografije sudaca Zvonka Vekića, Darka Krušlina i Ante Kvesića koji su tijekom prijepodneva privedeni na ispitivanje.

Zdravko Mamić tvrdi da je Vekiću isplatio preko 500 tisuća eura, te kako je sudac trebao podijeliti novac s kolegama Krušlinom i Kvesićem, za što navodno ima dokaze koje je predao USKOK-u.

Uključena je i Porezna uprava

Akciju je potvrdio i USKOK, koji je bez navođenja imena priopćio da su uhićene četiri osobe, od čega tri suca. Uhićenja su su rezultat "kriminalističkog istraživanja koje se provodi u suradnji s PNUSKOK-om i Samostalnim sektorom za financijske istrage Porezne uprave Ministarstva financija", stoji u priopćenju.

Telegramu je potvrđeno da je četvrta uhićena osoba poduzetnik Drago Tadić, kojeg je Zdravko Mamić također inkriminirao. "USKOK će nakon ispitivanja osumnjičenika donijeti odluku o daljnjem postupanju u predmetnom slučaju o čemu će pravodobno obavijestiti javnost", zaključuje se u priopćenju.

# data[].attributes.attachment_link.title
Telegram doznaje: Širi se istraga o podmićivanju sudaca, za davanje mita osumnjičen i Zoran Mamić

# data[].attributes.attachment_link.description
Kako doznajemo od izvora bliskih istrazi, Zoran Mamić osumnjičen je za podmićivanja sudaca. Bivši trener Dinama, pravomoćno osuđen na četiri godine i osam mjeseci zatvora zbog izvlačenja novca iz kluba, trenutno se skriva u BiH. Sumnja se da je sudjelovao u korumpiranju sudaca o kojem je opsežno svjedočio njegov stariji brat Zdravko, i sam osumnjičen da je podmićivao osječke suce.

# data[].attributes.body
https://gong.hr/2021/10/25/drzavni-duznosnici-trebaju-odgovarati-za-sukobe-interesa/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
foto HINA/ Damir SENCAR/ ds

Prijedlog novog Zakona o sprječavanju sukoba interesa, koji je upravo u javnom savjetovanju, korak je unatrag u smislu transparentnosti, nepristranosti i poštenog djelovanja državnih dužnosnika, istaknuto je na okruglom stolu "Što donosi novi Zakon o sprječavanju sukoba interesa?" , kojeg su organizirali Gong i Centar Miko Tripalo.

„Uspostavljanje Povjerenstva za sprečavanje sukoba interesa bio je jedan od uvjeta za pristupanje Hrvatske Europskoj uniji. Osam godina kasnije, u javnu je raspravu pušten zakon, koji bi mogao ozbiljno ugroziti rad povjerenstva i onemogućiti kontrolu vlasti. Vlast je dužna polagati račune za svoj rad pred nezavisnim institucijama jer one služe kao kontrola vladajućih. Korupcija zarobljavanja Hrvatsku. Uslijed toga se demokracija urušava. Radna skupina, čiji je i Gong bio član, nije prihvatila naše preporuke koje su bile na tragu Grecovih, da se propišu sankcije za povredu načela djelovanja i tako osnaži članak 5", kazala je uvodno izvršna direktorica Gonga Oriana Ivković Novokmet te pozvala sudionike i sudionice da pokušaju odgovoriti na ključno pitanje: je li Hrvatska odustala od procesuiranja sukoba interesa i hoće li novi Zakon ojačati ili razmontirati Povjerenstvo, učiniti ga "čitačem kartica"?

foto HINA/ Damir SENCAR/ ds

Vedran Đulabić, član Vijeća Gonga i profesor zagrebačkog Pravnog fakulteta, drži da u tehničkom smislu novi zakon predstavlja poboljšanje, jer se širi obuhvat osoba na koje se primjenjuje, no da je u strateškom smislu korak unatrag zbog nemogućnosti vođenja postupaka.

"Najveći problem je nemogućnost samostalne primjene načela djelovanja. Recimo, kupovina skupog namještaja ili skupog automobila za svoje ministarstvo, sve po zakonu, provedena javna nabava - je li to časno, pošteno i nepristrano? Je li sukob interesa imenovanje prijatelja kao ambasadora? Je li sukob interesa korištenje javnih resursa u političkim kampanja? Ovi primjeri nam govore zašto su načela djelovanja nužna i zašto ih je tribalo dodatno operacionalizirati", naglasio je Đulabić.

"Sukob interesa nije negativan ako se po njemu djeluje - ako ga prepoznajemo, prijavimo i djelujemo po tome. Povjerenstvo ima mogućnost djelovati kao prevencija kako bi što manje slučajeva završilo na kaznenom sudu. Smatram problematičnim da kao društvo nismo reagirali na preporuke Grecoa i da nismo donijeli Etički kodeks, kojeg smo trebali donijeti još 2015. godine", istaknula je Sunčana Roksandić s Pravnog fakulteta u Zagrebu i članica Vijeća Gonga. Dodala je kako je važno razvijanje etičkog integriteta u svim profesijama jer se ne može sve propisati zakonom.

Predsjednica Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa Nataša Novaković kazala je da bi zakonodavac kojem je zaista stalo do načela djelovanja adekvatno bi ih regulirao u novom Zakonu.

"Argument o tome da je sudska praksa takva ne važi u stvaranju novog Zakona, jer zakonodavca ništa ne sprečava da u novome zakonu regulira sankcije za članak 5, odnosno 6. Sudska praksa je kukavičja obrana ovakvog zakona. Nedostaje volja zakonodavca da kaže borit ćemo se protiv netransparentnosti i nepotizma. Više nećemo moći pitati dužnosnika, nema više osnove da pitamo tko je išao na put s dužnosnikom, tko je to platio", pojasnila je.

foto HINA/ Damir SENCAR/ ds

"Zašto osnovati novo etičko tijelo u koje će biti izabrani neki politički akteri koji će pristrano donositi odluke, radije ojačajmo postojeće tijelo. Ta načela se zovu samo načela, ona nisu općenita načela iz zakona, nego su čista etička načela", dodao je Davorin Ivanjek, zamjenik predsjednice Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa.

Sutkinja Visokog upravnog suda Republike Hrvatske Mirjana Juričić kazala je da ako netko ne poštuje zakon, kako će poštivati etička povjerenstva.

"Nije stvar u tome da se netko novčano kazni, nego da se dužnosnici pridržavaju načela djelovanja i da se ne dovode u sukobe interesa. Vrlo upitno je hoće li se moći sankcionirati. Trebalo bi stvarati klimu da se za sukobe interesa trebalo bi odgovarati, pa u konačnici i na izborima. Aktualna vlast je zanemarila jednu bitnu činjenicu - preduvjet za ući u EU bila je reforma pravosuđa, odnosno upravnosudsko sudovanje. Iz samog imena zakona, Zakon o sprječavanju sukoba interesa, vidljivo je da je intencija na sprječavanju, a ne na kažnjavanju. Sprječavanje sukoba interesa je nemoguće bez prisustva načela djelovanja", pojasnila je Juričić.

Saborska zastupnica i članica Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe Strategije za suzbijanje korupcije Dalija Orešković zapitala se tko će voditi primjenu etičkih odredbi, hoće li Andrej Plenković staviti ministra Ćorića da odlučuje o svojim kolegama ministrima.

"Ovaj zakon je u skladu s očekivanjima ako uzmemo u obzir genezu odnosa HDZ-a s nezavisnim institucijama. Ako je jedan od ciljeva jačanje integriteta dužnosnika, prevencija korupcije i sprječavanje sukoba interesa - tu stojimo loše. Dolazi će do diskontinuiteta primjene određenih instituta i zastoja sudske prakse", pojasnila je Orešković.

"Cilj novog Zakona je identifikacija sukoba interesa i njihovo uklanjanje, milom ili silom, a novi zakon to ne omogućuje", naglasio je Nikola Grmoja, član Nacionalnog vijeće za praćenje provedbe Strategije suzbijanja korupcije.

"Mediji su dobro detektirali spin. Povjerenstvu je oduzeta snaga, oduzete su ključne ovlasti, ali je dodano nešto da bi izgledalo kao poboljšanje", zaključio je Viktor Gotovac s Pravnog fakulteta u Zagrebu.

U stručnoj raspravi sudjelovali su članovi i članice saborskog Antikorupcijskog vijeća, Gonga i Centra Miko Tripala, pravni sutručnjaci i stručnjakinje te članstvo Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa. Također su pozvani Mirela Ahmetović (SDP), Zorislav Petrović koji se su ispričali, te Damir Habijan (HDZ) koji se nije odazvao. Jutro prije javnog događaja sudjelovanje je otkazala predstavnica Ministarstva pravosuđa, odnosno predstavnica vlasti.

foto HINA/ Damir SENCAR/ ds

Gong je korisnik operativne potpore - strukturne podrške europskim think-do-thanks u cjelini "Demokratska i građanska participacija" u sklopu programa Europa za građane. Gong je Centar znanja u području građanskog aktivizma i izgradnje demokratskih institucija društva u okviru Razvojne suradnje s Nacionalnom zakladom za razvoj civilnoga društva.

# data[].attributes.attachment_link.title
Državni dužnosnici trebaju odgovarati za sukobe interesa - Gong

# data[].attributes.attachment_link.description
Prijedlog novog Zakona o sprječavanju sukoba interesa, koji je upravo u javnom savjetovanju, korak je unatrag u smislu transparentnosti, nepristranosti i poštenog djelovanja državnih dužnosnika.

# data[].attributes.body
https://www.index.hr/mobile/clanak.aspx?category=vijesti&id=2156903

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
JADRANKA ŠOŠIĆ, dugogodišnja ravnateljica kaštelanske Osnovne škole Bijaći, preko programa Erasmus putovala je u Španjolsku i na to je putovanje vodila i svoju kćer, koju je zaposlila u istoj školi.

Istodobno u školi Bijaći kasni realizacija natječaja za radno mjesto nastavnika u razrednoj nastavi s produljenim boravkom, koji je raspisan još 28. listopada prošle godine, pa su se neki od kandidata žalili Ministarstvu prosvjete i na to su dobili odgovor - da se jave prosvjetnoj inspekciji.

U međuvremenu, netko u toj školi radi na zamjeni, a zakonski to ne bi smio dulje od 60 dana, kako Slobodna Dalmacija prenosi riječi jedne od kandidatkinja.
Ravnateljica: Nema te sile da bih ja odustala
Nakon povratka s putovanja u Španjolsku školska ravnateljica Jadranka Šošić krivnju zbog kašnjenja natječaja i kršenja zakonskih propisa svalila je na - propise.

"Vi znate da je Ministarstvo uvelo pravilnik o zapošljavanju, sad imate povjerenstva, testiranja usmena i pismena. E, taj pravilnik naša škola je dobila tek nedavno, dakle, čekali smo da ga usvoji Županijska skupština kao osnivač škole. Inače bi se natječaji mogli rušiti da ne poštujemo proceduru", navela je u razgovoru za Slobodnu Dalmaciju ravnateljica Šošić kao prvi razlog kašnjenja. Kao drugi razlog navela je štrajk prosvjetara, iako je on završio krajem studenog. Zatim je kao dodatni razlog navela da je jedna učiteljica iz povjerenstva otišla na bolovanje.

U svakom slučaju, putovanje u Madrid isključila je kao razlog kašnjenja natječaja:

Tekst se nastavlja ispod oglasa

"Ma kakvo putovanje! Imam obrazloženje za sve, i uvijek sam ga imala. Ja sam transparentna, a stalno sam pod lupom javnosti. Nisam ja kao ovi jadni kolege šta su se uplašili pa odustali od New Yorka. Nema te sile da bih ja odustala ako sam u pravu, ja bih bila frajer do kraja i ne bi me zbunilo ništa. A zašto vi malo ne pišete koliko doktori putuju i na čiji račun? Nego o nama koji smo ionako potplaćeni."
Zaposlila i kćer: "Moja kći tada je bila jedini kandidat"
Na pitanje ravnateljici kako je u školi zaposlila svoju kćer, odgovorila je: "Ma dajte, molim vas, pa toliki su mi htjeli zbog toga nauditi, a ja ću vam reć da je moja kći tada bila jedini kandidat i nitko drugi se nije javio na natječaj. Sve inspekcije svijeta ne bi mi riječ mogle reći na tada provedeni natječaj, kao što i nisu iako su ih slali. Moja kći je Tomislava Rogošić, diplomirana je profesorica, vrijedna je i može biti primjer drugima. Ja nju i ne viđam u školi, za razliku od nekih koji su zaposlili ženu kao računovođu. O njima nećete da pišete nego ste se uhvatili Jadranke Šošić. A ja nikad ne bi svoga zaposlila u računovodstvo, nikad! Moja kći je, ustvari, često segregirana baš zato što mi je kći. A vi dođite i provedite anonimnu anketu sa zaposlenima pa ćete vidjeti koliko se poštuje moj rad. Ja sam sto ljudi zaposlila, stoooo!"

Tko plaća putovanje na koje je ravnateljica Šošić vodila svoju kćer? "To nije novac poreznih obveznika, to je novac Europske unije i daje nam ga Agencija za mobilnost. To su vodili Nijemci, nema u njih šale", odgovorila je ravnateljica pokazujući svoje shvaćanje trošenja javnog novca.

Na pitanje što je korisno naučila u Španjolskoj za bolju edukaciju i rad u svojoj školi, odgovorila je kako je naučila "da u uređenim školama po svijetu svaki ravnatelj ima po četiri zamjenika, a ne da ja sve radim". Pritom je napomenula kako je prethodne noći bila u tiskari radi školskog lista.

Znate li nešto više o temi ili želite prijaviti grešku u tekstu?

# data[].attributes.attachment_link.title
Ravnateljica kaštelanske škole: Meni put u New York sigurno ne bi propao

# data[].attributes.attachment_link.description
JADRANKA ŠOŠIĆ, dugogodišnja ravnateljica kaštelanske Osnovne škole Bijaći, preko programa Erasmus putovala je u Španjolsku i na to je putovanje vodila i svoju kćer, koju je zaposlila u istoj školi. Istodobno u školi Bijaći kasni realizacija natječaja za radno mjesto nastavnika u razrednoj nastavi s produljenim boravkom, koji je raspisan još 28.

# data[].attributes.body
https://www.index.hr/mobile/clanak.aspx?category=vijesti&id=2091024

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
U VREMENU kada cijele obitelji iz egzistencijalnih razloga napuštaju Hrvatsku, lijepo je zabilježiti i drugačije primjere. Eto, primjerice, tri člana obitelji Blaženka Bobana, splitsko-dalmatinskog župana, zaposlena su što u Županiji, što u državnom poduzeću. Dvojica su pritom imala rijetku sreću - da do posla dođu bez javnog natječaja. Sve po zakonu, da ne bude zabune.
Slučaj prvi - županov zet
Počnimo s Franom Radeljom, županovim zetom, odnosno suprugom njegove kćeri. 12. ožujka prošle godine, dakle u Bobanovu županskom mandatu, postavljen je za voditelja županijskog pododsjeka za pomorsko dobro. Rješenje mu je, kako smo informirani iz Županije, potpisao pročelnik Upravnog odjela za turizam i pomorstvo Stipe Čogelja.

Splitsko-dalmatinska županija ljubazno nam je dala na uvid Radeljin radni životopis:

"Frane Radelja, mag. ing. nautike, Pomorski fakultet u Splitu, je nakon sedmogodišnjeg radnog iskustva (u Lučkoj upravi Split i dioničkom društvu Luka d. d. kao voditelj smjene u operativno-tehničkom sektoru) uz preporuku navedenih poduzeća zaposlen od dana 18. veljače 2013. godine u Javnoj ustanovi RERA S. D. za koordinaciju i razvoj SDŽ (dalje u tekstu: JU RERA SD). Sukladno Zakonu o radu i internom aktu Pravilnik o radu JU RERA S. D. koji je tada bio na snazi, JU RERA S. D. nije imala obvezu objave javnog natječaja za zapošljavanje. Zaposlen je za potrebe rada na provedbi EU projekta 'Imotsko-bekijsko polje IMBE Field" te u tom periodu nije ni poznavao g. Blaženka Bobana. Radio je na provedbi gore navedenog projekta do 29. veljače 2016. godine, kada na traženje pročelnika Stipe Čogelje, sukladno Sporazumu o prijemu službenika od 29. veljače 2016. godine, prelazi u službu Odsjek za pomorstvo Upravnog odjela za turizam i pomorstvo. Gosp. Blaženko Boban je izabran i preuzeo je dužnost župana SD županije 17. lipnja 2017. godine, iz čega je vidljivo da zaposlenje Frane Radelja u SD županiji nije vezano s obnašanjem dužnosti i mandatom aktualnog župana. Napominjemo da su se u međuvremenu, od zaposlenja Frane Radelje u JU RERA S. D. do trenutka slanja Vašeg upita na čelu Županije promijenila tri župana. Frane Radelja u obavljanju svakodnevnih poslova odgovara izravno pročelniku upravnog odjela za turizam i pomorstvo gosp. Stipi Čogelji", stoji u opširnom mailu Splitsko-dalmatinske županije.
Hvalio se članstvom u Mladeži HDZ-a
A mi ćemo ponoviti kako je evidentno da je Radelja na sadašnje mjesto voditelja pododsjeka postavljen u času kada mu je punac postao župan. No nećemo biti zlobni, sigurni smo kako Boban i Radelja strogo dijele privatno od službenog.

Radelja se, inače, još prije pet godina u lokalnim medijima hvalio članstvom u Mladeži HDZ-a.

Tekst se nastavlja ispod oglasa
Slučaj drugi - županov sin
Ne znamo je li županov sin Tomislav Boban formalni član HDZ-a, ali znamo da je posao, po zakonu i bez javnog natječaja, našao u državnom Plovputu. Da, baš tamo gdje radi niz istaknutih splitsko-dalmatinskih HDZ-ovaca i članova njihovih obitelji, poput Marija Škorića, čiji brat Petar vodi splitski HDZ, ili Ivana Udovičića, bivšeg kaštelanskog gradonačelnika. Ili ravnatelja Mate Perišića, na primjer.

Mlađi je Boban, doznali smo u Plovputu, "radio s prekidima još kao student od 19. 07. 2013. godine preko Studentskog centra Split. Preko programa stručnog osposobljavanja, radio je od 27. 04. 2017. do 26. 04. 2018. godine. Zaposlen je na određeno vrijeme od 02. 07. 2018. godine na radnom mjestu voditelja pomorskog transporta, kvalifikacija: magistar inženjer pomorske tehnologije (VSS)."

Nadamo se njegovu skorom primanju u stalni radni odnos.
Slučaj treći - drugi županov sin
Županov sin Matko radi u Ljekarnama Splitsko-dalmatinske županije. Prema onome što su nam odgovorile Ljekarne, zaposlen je na natječaju:

"Zbog odlaska u starosnu mirovinu pravnika ove Ustanove, naša Ustanova je raspisala javni natječaj te je temeljem rezultata i rangiranja kandidata dotični zaposlen na radnom mjestu samostalni stručni suradnik za pravne poslove i ljudske potencijale. Zaposlen je od 07. 11. 2016. godine. Za navedeno radno mjesto raspisan je javni natječaj 05. 10. 2016. godine, objavljen u Narodnim novinama br. 89/16, Hrvatskom zavodu za zapošljavanje i internet stranici Ustanove. Temeljem dostavljene dokumentacije i ostvarenog rezultata (nakon provedenog stručnog testa, psihologijskog testiranja i razgovora s kandidatima), dotični je primljen u radni odnos. Njegov otac nije bio župan Splitsko-dalmatinske županije u vrijeme primanja u radni odnos", poručili su iz Ljekarni Splitsko-dalmatinske županije.

Tekst se nastavlja ispod oglasa

To je točno. Boban je u to vrijeme bio HDZ-ov saborski zastupnik, nakon što je u lipnju iste godine odstupio s funkcije solinskog gradonačelnika.

Zanimalo nas je kako župan gleda na karijere članova obitelji te na činjenicu da ih je dvoje ipak imalo sreću da Županija i državni Plovput, bez javnih natječaja, prepoznaju njihovu stručnost. Blaženko Boban prvo podsjeća na to da je Radelja zaposlen u skladu sa svim propisima, a "temeljem potrebnih kvalifikacija koje Radelja ima i preporuka iz tvrtki u kojima je prethodno radio".
Župan za Index: "Ne mogu znati je li moj autoritet pomogao članovima obitelji"
"Vezano za Vaša današnja pitanja, objektivne odgovore možete tražiti od odgovornih iz tvrtki 'Plovput' i 'Ljekarne', jer ne mogu znati je li moj autoritet bivšeg gradonačelnika i saborskog zastupnika vladajuće stranke pomogao članovima obitelji. Osobno Vam mogu samo reći da kao gradonačelnik Grada Solina, kroz tri mandata, nisam zaposlio nikoga iz moje uže ni šire obitelji, ni u gradu Solinu ni bilo kojoj gradskoj tvrtki. Moj sin Tomislav je preko student servisa primljen u državnu tvrtku 'Plovput' gdje je odradio i stručno usavršavanje, u vrijeme kada je Plovputom upravljao menadžment imenovan od tadašnje SDP-ove Vlade RH. Još uvijek Tomislav, sukladno njegovim kvalifikacijama, struci i odnosu spram posla, tu radi na određeno vrijeme. Drugi moj sin Matko, kojega spominjete, nije zaposlen za vrijeme moga mandata župana, te ostavljam Vama na prosudbu koliko im je 'pomogao' odnos sa mnom. U sva tri 'slučaja' govorimo o ozbiljnim, stručnim, visokoobrazovanim, obiteljskim ljudima s vlastitim karijerama i interesima, zaposlenima u skladu sa svim zakonskim propisima", poručuje splitsko-dalmatinski župan Boban.

Županu je očito stalo naglasiti da je Tomislav prošao stručno osposobljavanje u vrijeme kada je tu tvrtku vodio direktor kojeg je imenovao SDP pa je red dopuniti informacijom da je zaposlen, na određeno vrijeme, kad je tvrtku preuzeo HDZ-ov direktor.

Zanimljivo, župana smo pitali da nam napiše načelni stav prema zapošljavanju bez natječaja: je li to nešto što bi, prema njegovu mišljenju, trebalo izbjegavati kako bi svi građani s adekvatnom spremom imali jednaku šansu, no nije odgovorio. Možda je ostao bez teksta.

Znate li nešto više o temi ili želite prijaviti grešku u tekstu?

# data[].attributes.attachment_link.title
Tako to radi HDZ-ov župan: Jedan sin u državnoj firmi, drugi u županijskoj

# data[].attributes.attachment_link.description
DONOSIMO priču o fascinantnom obiteljskom uspjehu HDZ-ovog župana Splitsko-dalmatinske županije Blaženka Bobana.

# data[].attributes.body
https://www.24sata.hr/news/cetvorici-medu-kojima-je-i-zagrebacki-policajac-sude-zbog-iznude-20-000-eura-od-mladica-761306

# data[].attributes.attachment_link.title
Četvorici, među kojima je i zagrebački policajac, sude zbog iznude 20.000 eura od mladića

# data[].attributes.attachment_link.description
Sve je krenulo u listopadu 2019. kad je A. P. od jednog mladića posudio 500 eura. Sutradan je trebao vratiti duplo, no nije imao. Na prijevaru je potpisao zadužnice na 150.000 kuna

# data[].attributes.body
https://lidermedia.hr/sto-i-kako/sukob-interesa-iz-zakona-su-izostavljeni-mnogi-pa-i-ravnatelji-skola-dekani-vozaci-duznosnika-137811

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa

# data[].attributes.attachment_link.title
Sukob interesa: Iz Zakona su izostavljeni mnogi, pa i ravnatelji škola, dekani, vozači dužnosnika...

# data[].attributes.attachment_link.description
Zakon o sprječavanju sukoba interesa u obnašanju javnih dužnosti donesen je još 2003. Mijenjao se nekoliko puta, a onda je 2011. donesen Zakon o sprječavanju sukoba interesa. U našem pravu oni n...

# data[].attributes.body
https://www.google.com/amp/s/www.slobodnaevropa.org/amp/madjarska-korupcija-eu-fondovi/31841313.html

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kancelarija mađarskog premijera Viktora Orbana otpustila je jednog svog službenika i sarađuje sa povezanom istragom o navodima o podmićivanju, saopšteno je 9. maja, nakon što su lokalni mediji objavili da je jedan visoki zvaničnik optužen za primanje mita.

Evropska unija (EU) već duže vreme je optuživala Mađarsku za zloupotrebu sredstava i pretila da će smanjiti finansiranje zemlje ukoliko ta država ne preduzme konkretne korake za suzbijanje korupcije.

Zvaničnik, čije ime nije objavljeno, imao je čin šefa odeljenja i radio je na projektima koje finansira EU, preneo je sajt 24.hu.

"Raskinuli smo radni odnos zaposlenog u kabinetu premijera koji je jedini bio upleten i u potpunosti sarađujemo sa vlastima u njihovoj istrazi", saopštila je kancelarija portparola Vlade u odgovoru putem mejla.

Rečeno je da je postupak dobar primer onoga što se naziva efikasnim sistemom kriminalne kontrole koji štiti mađarske i fondove EU.

U februaru je Rojters izvestio da je Evropska komisija poručila Mađarskoj da izvrši reformu svojih zakona o javnim nabavkama kako bi suzbila sistemske prevare pre nego što joj budu stavljene na raspolaganje milijarde evra iz RRF fonda bloka od 750 milijardi evra.

Prošlog meseca Ministarstvo finansija saopštilo je da su trojica zaposlenih koji su radili na apliciranju za fondove uhapšena tokom racija i suspendovana sa posla do okončanja istrage.
Izvor: Rojters

# data[].attributes.attachment_link.title
Mađarski zvaničnik otpušten iz Orbanove kancelarije zbog optužbi za podmićivanje

# data[].attributes.attachment_link.description
Kancelarija mađarskog premijera Viktora Orbana otpustila je jednog svog službenika i sarađuje sa povezanom istragom o navodima o podmićivanju, saopšteno je 9. maja, nakon što su lokalni mediji objavili da je jedan visoki zvaničnik optužen za primanje mita. Evropska unija (EU) već duže vreme...

# data[].attributes.body
https://www.index.hr/mobile/clanak.aspx?category=vijesti&id=2310613&index_ref=pretraga__ostalo_m

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
GUVERNER slovačke središnje banke i član upravnog vijeća Europske središnje banke (ECB) Peter Kazimir optužen je za podmićivanje, ali odbacuje optužbe i najavljuje obranu od optužbi, navodi se u priopćenju guvernera i njegovog odvjetnika.

Pozivajući se na nekoliko neidentificiranih izvora, medijska tvrtka www.aktuality.sk izvijestila je da je Kazimir optužen u slučaju povezanom s navodnim podmićivanjem bivšeg načelnika porezne uprave koji je optužen u nekoliko drugih slučajeva i surađuje u istrazi.

Prijeti mu do 5 godina zatvora

Kazimir je po pisanju www.aktuality.sk optužen da je šefu porezne uprave donio oko 50 tisuća eura mita povezanog s određenim poreznim postupcima koji nisu preciznije objašnjeni. Iz izvješća nije jasno odakle je novac navodno stigao, napominje Reuters.

Odvjetnik slovačkog guvernera Ondrej Mularcik potvrdio je Reutersu da je Kazimir optužen za davanje mita i da će se žaliti na tu odluku. Optužen je po odvjetniku za kazneno djelo najmanje težine, prema slovačkom kaznenom zakonu, s predviđenom kaznom do pet godina zatvora.

Pojedinosti slučaja Mularcik nije naveo.

Guverner je u izjavi poslanoj elektronskom poštom nakon objave medijskog izvješća opovrgnuo optužbe.

"Ne osjećam se krivim ni za kakav zločin", rekao je guverner koji je preuzeo dužnost 2019. godine, a dotada je bio ministar financija. Na dužnost ga je imenovala ljevičarska stranka SMER, a obavljao ju je od 2012. do 2019.

Načelnika porezne uprave guverner je imenovao 2012. godine, a na dužnosti je ostao do 2018.

Tekst se nastavlja ispod oglasa

"Činjenično stanje navedeno u odluci neistinito je, a obrazloženje ne sadrži dokaze koji je potvrđuju. Nemam nikakve informacije niti mi je poznato da sam prekršio zakon, a nisam imao ni nikakvog interesa da utječem na bilo kakav postupak", ustvrdio je Kazimir.

Banka i vlada bez komentara

Glasnogovornici državnog tužitelja uključeni u slučaj nisu odmah bili dostupni za komentare. Središnja banka odbila je komentirati Kazimirovu izjavu, a slovačka vlada nije odmah odgovorila na zahtjev za komentarom.

Europska središnja banka (ECB) nije željela komentirati slučaj. Slovačka je članica eurozone i Kazimir je član upravnog vijeća ECB-a.

Članovi ECB-ovog upravnog vijeća mogu biti smijenjeni ako su proglašeni krivima za ozbiljna kaznena djela, odnosno ako vlasti utvrde da postoji dovoljno dokaza da su u njih upleteni.

Latvija je tako 2018. guverneru zabranila obnašanje dužnosti i spriječila je njegovo sudjelovanje na sastancima ECB-a nakon što ga je državni tužitelj optužio za primanje mita, što je guverner zanijekao.

ECB je Rigu potom tužio sudu, tvrdeći da je prekršila neovisnost središnje banke. Europski sud pravde presudio je u korist ECB-a i prisilio Latviju da vrati guvernera na dužnost, jer nije pronađeno dovoljno valjanih dokaza o korupciji, podsjeća Reuters.

Znate li nešto više o temi ili želite prijaviti grešku u tekstu?

# data[].attributes.attachment_link.title
Guverner slovačke središnje banke optužen za podmićivanje, prijeti mu zatvorska kazna

# data[].attributes.attachment_link.description
GUVERNER slovačke središnje banke i član upravnog vijeća Europske središnje banke (ECB) Peter Kazimir optužen je za podmićivanje, ali odbacuje optužbe i najavljuje obranu od optužbi, navodi se u priopćenju guvernera i njegovog odvjetnika.

# data[].attributes.body
https://www.telegram.hr/politika-kriminal/vlada-osniva-tijelo-koje-ce-kao-paziti-na-postenje-duznosnika-prije-toga-su-rasturili-neovisno-povjerenstvo-za-sukob-interesa/

# data[].attributes.attachment_link.title
Vlada osniva tijelo koje će, kao, paziti na poštenje. A Povjerenstvo za sukob interesa su rasturili

# data[].attributes.attachment_link.description
Vlada RH je na današnjoj sjednici donijela Kodeks ponašanja državnih dužnosnika u tijelima izvršne vlasti. Riječ je o dokumentu kojim Vlada, kako je objasnio ministar pravosuđa i uprave Ivan Malenica želi ojačati borbu protiv nedopuštenog ponašanja i sprječavanje sukoba interesa. Kodeks je, navodi Malenica, donijet po preporuci GRECO-a, antikorupcijskog odbora Vijeća Europe, koji ovu preporuku Hrvatskoj ponavlja od 2014.

# data[].attributes.body
https://www.google.com/amp/s/www.24sata.hr/amp/news/iznuda-daj-novac-ili-cu-otkriti-informacije-iz-tvoje-proslosti-418396

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kriminalističkim istraživanjem koje su proveli policijski službenici Policijske postaje Opatija utvrđeno je počinjenje kaznenog djela iznude na štetu 59-godišnjeg hrvatskog državljanina.

Za navedeno kazneno djelo sumnjiči se 27-godišnji hrvatski državljanin, koji je u razdoblju od sredine 2009. do početka svibnja 2015. godine prijetio oštećenome razotkrivanjem informacija iz njegove prošlosti tražeći isplate većih svota novca. U navedenome razdoblju oštećeni mu je i isplatio više desetaka tisuća kuna.

Počinitelj kaznenog djela iznude prijavljuje se mjerodavnom državnom odvjetništvu - izvijestila je PU primorsko-goranska.

Najčitaniji članci

# data[].attributes.attachment_link.title
Iznuda: 'Daj novac ili ću otkriti informacije iz tvoje prošlosti'

# data[].attributes.attachment_link.description
Kriminalističkim istraživanjem koje su proveli policijski službenici Policijske postaje Opatija utvrđeno je počinjenje kaznenog djela iznude na štetu 59-godišnjeg hrvatskog državljanina. Za navedeno kazneno djelo sumnjiči se 27-godišnji hrvatski državljanin, koji je u razdoblju od sredine 2009. do početka svibnja 2015. godine prijetio oštećenome razotkrivanjem informacija iz njegove prošlosti tražeći isplate većih svota novca.

# data[].attributes.body
https://pointenovinessmb.com/2018/11/26/nepotizam-jedan-od-gorucih-problema-nasega-drustva/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vjerojatno su mnogi čuli za izraz nepotizam i znaju što on znači, ali s obzirom da za nepotizam možemo reći da oduvijek postoji, od samih početaka ljudske civilizacije, o nepotizmu se nerijetko šuti i izbjegava se govoriti o toj temi, kako u društvu tako i u medijima. Nedavno sam gledao televizijsku emisiju Provjereno u kojoj je glavna tema bio direktor jedne javne ustanove koji je zaposlio svoju ženu pored čak deset ostalih kandidata. Kako je to moguće i štoviše, je li to korektno, etično i moralno? Zato sam ja kao jedan maturant odlučio malo pisati o stvarima o kojima razmišljam i koje me sigurno čekaju kad završim školu.
Odakle nam uopće potječe nepotizam?
Prema mrežnoj stranici enciklopedija.hr riječ nepotizam (tal. nepotismo, prema nepote < lat. nepos, genitiv nepotis: nećak, unuk, potomak) je težnja svjetovnih i duhovnih moćnika da povlašćuju rođake i miljenike i priskrbljuju im časti i službe. Nepotizam je bio poznat već u antici, no osobito je raširen postao u Crkvi tijekom srednjeg i novog vijeka. Poznato je, primjerice, da je već papa Hadrijan I. (772-795) nećaku Paskalu dao istaknutu službu u papinskoj kancelariji. Pojava nepotizma bila je posljedica činjenice da su pape često pripadali sukobljenim plemićkim rodovima koji su od njih očekivali podjeljivanje svjetovnih i crkvenih službi. Nepotizam je osobito bio izražen za avignonskih papa u XIV. st., a vrhunac je dosegnuo u razdoblju od XV. do XVII. stoljeća. Tada su pape, osim podjeljivanja unosnih crkvenih časti i službi, prepuštali svojim rođacima i dijelove crkvene države kao lena te su nastojali za njih stvoriti neovisne kneževine u Italiji. Značajna je za to vrijeme ustanova kardinala nećaka, rođaka kojega bi pape postavili za glavnog savjetnika i pomoćnika, uzdignuli na položaj kardinala i prepuštali mu nadzor nad znatnim dijelom papinske uprave. Godine 1567. papa Pio V. ukinuo je podjeljivanje dijelova crkvene države kao lena, a 1692. papa Inocent XII. objavio je bulu kojom se papama za sva vremena zabranjivalo da posjede, službe i prihode dodjeljuju rođacima. Poznati su i brojni vladari u povijesti, koji su svoje pozicije koristili na način da su zloupotrijebili službeni položaja u korist rođaka i prijatelja. Jedan od takvih bio je Napoleon I. Bonaparte koji je svoje sestre, braću, nećake postavljao da upravljaju u pojedinim državama koje je osvojio, kako bi ih lakše nadgledao.

No, trebaju li nam i danas rodbinske veze kako bi lakše nadgledali društvo?
Može li se nepotizam opravdati?
Polazeći od naše politike, vrha države pa do gradske uprave i privatnih poduzeća, svugdje nam je vidljiv nepotizam. Moguće da je u privatnim poduzećima i normalno da se zapošljava "svoje" pa da privatnici imaju uvid što se dešava u njihovim firmama, ali je li tako i s državnim institucijama?

Smatram kako bi u demokratskim društvima trebao vladati princip prema svima jednako, ali nažalost u stvarnosti to ne funkcionira tako. Jer npr. s istim kvalifikacijama, prije će se zaposliti osoba koja ima neke "veze", bez obzira jesu li to prijateljske, rodbinske ili političke.

Jeste li se ikada zapitali, zašto moj najbolji prijatelj ili rođak nije na nekoj dobroj poziciji da i meni bude bolje? Siguran sam da jeste. U ljudskoj je prirodi ili možda u društvenoj svijesti da tako razmišljamo. Normalno nam je da razmišljamo kako preko veze doći do nekih uspjeha. Ali u stvari to ne bi smjelo biti normalno, već bi trebali razmišljati kako da svojim radom dođem do uspjeha i neke pozicije u društvu ili na poslu.

Realno gledajući, po uzoru na vladare koji su to radili kako bi lakše upravljali i dan danas političari to rade kako bi lakše upravljali. Je li to opravdano? Većina ljudi reći će ne. Isto tako većina ljudi smatra kako je nepotizam danas ozbiljan etički, moralni i društveni problem, pa čak i ekonomski. Etički ili moralni zato jer se postavlja pitanje je li to u redu? Treba li se pružiti priliku za zapošljavanje ljudima prema njihovim sposobnostima ili prema rodbinskim vezama? Ekonomski zbog toga što postavljanjem svoje rodbine sa slabijim kvalifikacijama, možemo ugroziti razvoj bilo kojeg poduzeća, organizacije ili pak države.

Smatram da je nepotizam jedan od gorućih problema našega društva i trebali bismo raditi na samom sprječavanju pojave nepotizma. Nije toliki problem ako vlasnik neke firme zaposli svojeg rođaka, a taj rođak je kvalificirana i sposobna osoba za to radno mjesto. Problem nastaje kad se namještaju radna mjesta, kad se izmišljaju ili kad se zapošljavaju osobe koje nisu stručne, a oni koji su stručni ostaju bez posla.

Osobe koje zapošljavaju ljude u državne ustanove trebale bi biti savjesne i etične, imati svoju čast i moral, ali najbolje bi bilo kada bi postojalo neko državno povjerenstvo kojem bi se svaki direktor trebao obratiti ukoliko se za neko radno mjesto prijavi njegov rođak ili prijatelj. Mislim da bi time bio idealno riješen taj problem, a naše društvo manje u problemima.

Nepotizam u našem društvu treba početi ozbiljno gledati, a za početak ga osuditi. Vrijeme je da prestanemo biti masa jednoumlja bez vlastitog mišljenja i bez ikakve individualnosti i savjesti.

# data[].attributes.attachment_link.title
Nepotizam - jedan od gorućih problema našega društva?

# data[].attributes.attachment_link.description
Vjerojatno su mnogi čuli za izraz nepotizam i znaju što on znači, ali s obzirom da za nepotizam možemo reći da oduvijek postoji, od samih početaka ljudske civilizacije, o nepotizmu se nerijetko šuti i izbjegava se govoriti o toj temi, kako u društvu tako i u medijima.

# data[].attributes.body
https://www.index.hr/mobile/clanak.aspx?category=vijesti&id=2305921&index_ref=pretraga__ostalo_m

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
UMAŠKA je policija nakon obrade nad 38-godišnjakom utvrdila postojeću sumnju da je počinio kaznena djela iznude i prijetnje te ga je 21. rujna u stanu u naselju Vergal u Novigradu namjeravala uhititi. Istodobno, 35-godišnjakinja je pokušala spriječiti uhićenje, pri čemu je prvo vikala, a zatim i ozlijedila policijskog službenika.

Tekst se nastavlja ispod oglasa

Inače, uhićeni je muškarac pod sumnjom da je iznuđivao 74-godišnjaka, pokušavajući prijetnjama naplatiti nepostojeći dug. Također, utvrđeno je da je osumnjičenik iznuđivao i prijetio 42-godišnjakinji na području PU osječko-baranjske.

Nije poznato je li žena koja je htjela spriječiti uhićenje poznavala optuženog muškarca te koji su bili njezini motivi. U svakom slučaju, 35-godišnjakinja je nakon incidenta uhićena te se protiv nje podnosi kaznena prijava zbog kaznenog djela prisile prema službenoj osobi.

Znate li nešto više o temi ili želite prijaviti grešku u tekstu?

# data[].attributes.attachment_link.title
Policija u Umagu htjela uhititi iznuđivača, žena ih pokušala spriječiti

# data[].attributes.attachment_link.description
UMAŠKA je policija nakon obrade nad 38-godišnjakom utvrdila postojeću sumnju da je počinio kaznena djela iznude i prijetnje te ga je namjeravala uhititi. Istodobno, 35-godišnjakinja je pokušala spriječiti uhićenje, pri čemu je prvo vikala, a zatim i ozlijedila policijskog službenika.

# data[].attributes.body
https://slobodnadalmacija.hr/vijesti/hrvatska/nepotizam-je-virus-koji-desetljecima-unistava-hrvatsku-a-najnoviji-primjer-je-film-antuna-vrdoljaka-468636

# data[].attributes.attachment_link.title
Nepotizam je virus koji desetljećima uništava Hrvatsku, a najnoviji primjer je film Antuna Vrdoljaka

# data[].attributes.attachment_link.description
nepotizam (lat) - zloupotreba položaja u korist rođaka i prijatelja na račun drugih, zaslužnijih ljudi Godinama se Hrvatskom valjala priča o tome kako HAVC novcem poreznih obveznika podupire ...

# data[].attributes.body
https://www.jutarnji.hr/vijesti/crna-kronika/uskok-istrazuje-policajca-zbog-1000-kuna-mita-koje-je-primio-od-prijevoznika-15011124

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Uskok je, na temelju prijave zagrebačke policije, pokrenuo istragu protiv 55-godišnjeg policajca osumnjičenog da je od 61-godišnjaka primio 1000 kuna mita.

Uskok sumnja da je 61-godišnji zaposlenik obrta za prijevoz 16. siječnja na benzinskoj postaji u Jastrebarskom podmitio 55-godišnjeg voditelja Odjela prometne i policijske tehnike Policijske uprave zagrebačke koji je bio zadužen za koordinaciju i nadzor premještanja vozila u štićenom prostoru policije u Jastrebarskom te sačinjavanje službenog izvješća.

Premještanje vozila, precizirao je Uskok, dogovorilo je Ministarstvo unutarnjih poslova s jednim trgovačkim društvom uz paušalnu naknadu za utovar, istovar i prijevoz vozila u trajanju od dva dana. Prijevoznik je policajcu dao mito kako bi mu u izvješću prikazao veći obim obavljenog posla i obrtu za prijevoz omogućio punu isplatu ugovorene naknade za izvođenje radova.

Nakon dovršenog kriminalističkog istraživanja osumnjičeni su predani pritvorskom nadzorniku, a rješenjem načelnika PU zagrebačke policajac je udaljen iz službe zbog sumnje u težu povredu službene dužnosti te će se protiv njega pokrenuti i disciplinski postupak.

# data[].attributes.attachment_link.title
Uskok istražuje policajca zbog 1000 kuna mita koje je primio od prijevoznika

# data[].attributes.attachment_link.description
Uskok je, na temelju prijave zagrebačke policije, pokrenuo istragu protiv 55-godišnjeg policajca osumnjičenog da je od 61-godišnjaka primio 1000 kuna mita. Uskok sumnja da je 61-godišnji zaposlenik obrta za prijevoz 16. siječnja na benzinskoj postaji u Jastrebarskom podmitio 55-godišnjeg voditelja Odjela prometne i policijske tehnike Policijske uprave zagrebačke koji je bio zadužen za koordinaciju i nadzor premještanja vozila u štićenom prostoru policije u Jastrebarskom te sačinjavanje službenog izvješća.

# data[].attributes.headline
U firmi u kojoj radi moja majka radi j moja strina. Tijekom poslovnih razmjena i određivanja mjesta poslovanja moja majka i strina nisu mogle raditi na istom mjestu upravo radi potencijalnog međusobnog štita. 

# data[].attributes.subject
U firmi u kojoj radi moja majka radi j moja strina. Tijekom poslovnih razmjena i određivanja mjesta poslovanja moja majka i strina nisu mogle raditi na istom mjestu upravo radi potencijalnog međusobnog štita. 

# data[].attributes.body
https://dnevnik.hr/vijesti/hrvatska/povjerenstvo-za-sukob-interesa-otvorilo-predmet-protiv-tomislava-tomasevica---655882.html

# data[].attributes.body
https://varazdinska-policija.gov.hr/vijesti/dvojac-osumnjicen-za-iznudu-nad-40-godisnjakom/35083

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Policijski službenici Policijske uprave varaždinske dovršili su kriminalističko istraživanje nad dvojicom muškaraca starosti 39 i 59 godina, zbog sumnje da su počinili kazneno djelo Iznude nad 40-godišnjakom.

Kako se sumnja, oni su od mjeseca travnja 2016. godine pa sve do 23. rujna 2021. godine, prema zajedničkom dogovoru i planu da sebi pribave znatnu protupravnu imovinsku korist, kontinuiranim zastrašivanjima, psihičkim pritiskom te višekratnom uporabom fizičke sile i ozbiljnim prijetnjama da će izravno napasti život ili tijelo 40-godišnjaka i članova njegove obitelji od strane 39-godišnjaka na poticaj 59-godišnjaka, prisilili 40-godišnjaka da im tijekom tog razdoblja isplati točno neutvrđeni iznos u gotovom novcu, a koji iznos svakako premašuje iznos od 500 000 kuna.

Uz navedeni iznos u gotovom novcu, prijavljeni su prema prethodnom dogovoru, zastrašivanjima, uporabom sile i prijetnje prisilili istog da proda vlastitu nekretninu u gradu Varaždinskim Toplicama za iznos od 30 000 eura te nakon toga novac pribavljen prodajom preda 39-godišnjaku, koji je od tog iznosa na ime svoje supruge kupio građevinsko zemljište u Vrsima za iznos od 20 000 eura, dok je za ostatak iznosa kupio teretno vozilo marke Citroen Yumpi.

Opisanim radnjama prijavljeni su za sebe pribavili znatnu nepripadnu imovinsku korist koja višestruko premašuje početno dugovanje - pozajmicu u iznosu od 54 000 kuna.

Navedeni su po završenom kriminalističkom istraživanju, uz kaznenu prijavu predani pritvorskom nadzorniku Policijske uprave varaždinske.

# data[].attributes.attachment_link.title
Dvojac osumnjičen za iznudu nad 40-godišnjakom

# data[].attributes.attachment_link.description
Policijski službenici Policijske uprave varaždinske dovršili su kriminalističko istraživanje nad dvojicom muškaraca starosti 39 i 59 godina, zbog sumnje da su počinili kazneno djelo Iznude nad 40-godišnjakom.

# data[].attributes.body
https://lidermedia.hr/poslovna-scena/hrvatska/nepotizam-i-kronizam-nisu-zabranjeni-ali-svakako-nisu-ni-pozeljni-137357

# data[].attributes.body
https://vijesti.hrt.hr/hrvatska/konferencija-o-borbi-protiv-podmicivanja-u-medunarodnom-poslovanju-3552052

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Borba protiv podmićivanja u međunarodnom poslovanju sve je važnija za dobro upravljanje i održivi razvitak, kao i integritet međunarodnih tržišta, istaknuto je na konferenciji Ministarstva pravosuđa i uprave, Europske komisije i Organizacije za gospodarsku suradnju i razvitak (OECD).

Konferencija "Utjecaj Konvencije OECD-a o borbi protiv podmićivanja i nove perspektive u Republici Hrvatskoj" okupila je u utorak u Zagrebu međunarodne stručnjake iz zemalja članica OECD-a i sudionike iz Hrvatske.

Konvencija o borbi protiv podmićivanja stranih javnih dužnosnika u međunarodnom poslovanju jedini je takav međunarodni ugovor. Konvenciju su potpisale 44 države, uključujući svih 38 članica OECD-a.

Ministar pravosuđa i uprave Ivan Malenica rekao je u uvodnom govoru da je borba protiv međunarodnog podmićivanja jedan od preduvjeta za osiguranje sigurnog okruženja stranim ulaganjima te jačanje gospodarstva i međunarodne trgovine.

- Hrvatska je u tom svijetlu, naglasio je ministar, posebno posvećena usklađivanju nacionalnog normativnog i institucionalnog okvira koji bi omogućio punu provedbu međunarodnih standarda u borbi protiv podmićivanja.

Konferencija dio projekta podizanja svijesti o važnosti borbe protiv podmićivanja
Jednodnevna konferencija dio je projekta podizanja svijesti o važnosti borbe protiv podmićivanja u međunarodnom poslovanju financiranog iz Programa potpore strukturnim reformama Europske unije kojeg zajednički provode Ministarstvo pravosuđa i uprave, Europska komisija i OECD.

- Vlada je u siječnju 2017. uputila OECD-u zahtjev za članstvo, a ministarstvo je, napomenuo je Malenica u listopadu 2017. uputilo i zahtjev za pristupanje radnoj skupini OECD-a.

- Borba protiv podmićivanja u međunarodnom poslovanju nedvojbeno postaje sve važnija kao instrument dobrog upravljanja i održivog gospodarskog razvoja, ali i kao integritet međunarodnih tržišta, rekao je Malenica, ustvrdivši kako je to iznimno važno za zemlje na jedinstvenom europskom tržištu, poput Hrvatske.

- Provedba projekta, dodao je, važna je za Hrvatsku u kontekstu jačanja okvira za borbu protiv korupcije, ali i približavanja standardima konvencije i pristupanju radnoj skupini.

Naglasio je da je pristupanje Hrvatske punopravnom članstvu u OECD-u jedan od prioriteta vlade koja je u svibnju osnovala radnu radnu skupinu za pripremu pristupanja toj organizaciji.

Projekt koji je dio nastojanja da se hrvatske javne politike usklade s OECD-ovim standardima osim konferencije obuhvaća analizu zakonodavnog i institucionalnog okvira u odnosu na odredbe konvencije u okviru kojeg će biti izrađeno posebno izvješće s preporukama OECD-a.

Također će, najavio je ministar, biti provedena radionica za sudionike u vlasti na kojima će biti predstavljani nalazi i preporuke kako bi se ojačali kapaciteti za implementaciju tih preporuka.

- To će nam dati novi pogled na naš postojeći sustav i razvojne smjernice. Hrvatska je već postavila određene okvire i ulaže stalne napore, što se tiče jačanje okvira u skladu s OECD-ovim standardima i drugim područjima, primjerice, načelima korporativnog upravljanja, zaključio je ministar.

Cilj je približiti Hrvatsku sljedećoj razini kako bi pristupila konvenciji
Vršiteljica dužnosti ravnatelja OECD-a za financijska i poduzetnička pitanja Mathilde Mesnard rekla je da je OECD u dobrom položaju da podrži Hrvatsku u tom nastojanju.

- Neposredno ažuriranje preporuke o suzbijanju podmićivanja utvrdit će najnovije međunarodne standarde za sprječavanje i otkrivanje zločina, kazala je Mesnard dodavši da OECD s Hrvatskom spreman podijeliti iskustvo i stručnost stečene u gotovo 25 godina rada.

Napomenula je da OECD sada pomaže Hrvatskoj da se pripremi za pristupanje konvenciji, a jednom kad Hrvatska počne podnositi izvješće stručnjaci će analizirati njen status vezano za antikorupciju i donositi preporuku hrvatskim vlastima da poboljša stanje.

Direktorica za potporu reformama u državama članicama pri Europskoj komisiji Nathalie Berger rekla je da korupcija i podmićivanje nagrizaju same temelje demokratskih društava, potkopavaju održivi gospodarski razvoj i narušavaju konkurenciju.

- Europska komisija je snažno predana potpori državama članicama u naporima da suzbiju korupciju i podmićivanje i to kroz formiranje normativnog antikorupcijskog okvira, kao i pružanjem financijske i tehničke pomoći u nastojanjima da suzbiju korupciju, istaknula je Berger.

Odgovarajući na novinarska pitanja što Hrvatska treba unaprijediti rekla je kako postoji veliki napredak i neke preporuke koje su u izradi u kontekstu rada OECD-a.

Zadovoljni suradnjom s hrvatskim vlastima
- Moramo pričekati dok ne dobijemo završne preporuke na kraju projekta. U ovom trenutku možemo reći da smo zadovoljni izvrsnom suradnjom s hrvatskim vlastima i vrlo smo sigurni da će ovaj projekt biti iznimno važan, zaključila je.

Državni tajnik u Ministarstvu pravosuđa i uprave Josip Salapić rekao je da trenutno rade na širem antikorupcijskom zakonodavnom okviru koji će biti poveznica za uočene pravne praznine kod zakona o sprječavanju sukoba interesa i zakona o zaštiti prijavitelja nepravilnosti, poznatih u javnosti kao zviždača, a isto tako prvi put u RH reguliraju zakon o lobistima.

- To je, kazao je, važno područje gdje postoje praznine za eventualne korupcijske rizike.

Neizostavno je bilo pitanje suradnje s Uredom europskog javnog tužitelja vezano za propust DORH-a i Uskoka u aferi softver, no Salapić je rekao da je to pitanje za ta tijela jer je ministarstvo nadležno da osigura zakonski, financijski i materijalni okvir za poslovanje DORH-a i Uskoka i oni kao predstavnici izvršne vlasti nemaju nikakav utjecaj na neovisnost njihova rada.

- Mislim da bi prešli izvan svakog okvira kad bi mi komentirali ono što spada u neovisnost rada tih važnih institucija. Zato jesmo postali članica Europske unije i prihvatili europske propise da bi izvršna vlast i politika bili izvan rada svih istražnih tijela, zaključio je Salapić.

Vijesti HRT-a pratite na svojim pametnim telefonima i tabletima putem aplikacija za iOS i Android. Pratite nas i na društvenim mrežama Facebook, Twitter, Instagram i YouTube!

# data[].attributes.attachment_link.title
Konferencija o borbi protiv podmićivanja u međunarodnom poslovanju

# data[].attributes.attachment_link.description
Borba protiv podmićivanja u međunarodnom poslovanju sve je važnija za dobro upravljanje i održivi razvitak, kao i integritet međunarodnih tržišta, istaknuto je na konferenciji Ministarstva pravosuđa i uprave, Europske komisije i Organizacije za gospodarsku suradnju i razvitak (OECD).

# data[].attributes.body
https://www.google.com/url?sa=t&source=web&rct=j&url=https://www.nacional.hr/kotarski-mladi-u-hrvatskoj-sve-vise-prihvacaju-zaposljavanje-preko-veze-i-klijentelizam/&ved=2ahUKEwiKpaT-zNL3AhXZgf0HHemFDjkQFnoECAsQAQ&usg=AOvVaw3Y6G93eqgXIrrKQ0ZPi2EU

# data[].attributes.body
https://www.nacional.hr/kako-je-europska-komisija-razotkrila-favoriziranje-velikih-poljoprivrednih-tvrtki-od-strane-ministarstva-poljoprivrede/

# data[].attributes.body
https://dnevnik.hr/vijesti/hrvatska/franjo-lucic-osudjen-zbog-pokusaja-podmicivanja-novinara---629505.html

# data[].attributes.body
https://m.vecernji.hr/vijesti/hajdas-doncic-komentirao-potpise-dekana-sto-su-ti-dekani-radili-zadnjih-10-godina-1467828

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Saborski zastupnik SDP-a Siniša Hajdaš Dončić ustvrdio je u srijedu da je hrvatska akademska zajednica premrežena klijentelizmom i političkim napredovanjem.

Objavio fotografiju iz mladosti Jandroković se dobro našalio na svoj račun: Evo što Sabor učini od čovjeka

Osvrnuvši se u slobodnom govoru u Saboru na potpise 30 dekana za smjenu rektora Damira Borasa, Hajdaš Dončić upitao je što su ti dekani radili zadnjih 10 godina i zašto nisu reagirali na činjenicu da hrvatske znanstvene institucije imaju najmanje znanstvenih radova u EU.

„U hrvatskoj akademskoj zajednici imamo klijentelizam, političko napredovanje, imamo kaljužu u onome što bi trebala biti morala vertikala svakog društva", kazao je Hajdaš Dončić.

Dodao je kako se u zadnjih 10 godina čak 41 posto studentica žalilo na neke od oblika ucjene od profesora i dekana, a tek danas se reagira.

„Tek danas reagiraju zbog preskakanja reda u cijepljenju rektora Borasa, jer nakon toga on više ne postoji", zaključio je Hajdaš Dončić.

Prvi Opći sabor Domovinskog pokreta Domovinski pokret od danas nema sufiks Škorina imena

Maja Grba Bujević u ime Kluba zastupnika HDZ-a rekla je da ovoga mjeseca u Hrvatsku stiže 154.000 doza Astra Zeneca cjepiva, uvjeravajući u njegovu djelotvornost.

„Djelotvornost tog cjepiva je oko 60 posto, ali uz interval do druge doze koji je duži djelotvornost je čak 80 posto. Procijepljene osobe neće razviti niti blage simptome, a djelotvornost u sprečavanju teških oblika bolesti i smrti je 100 posto", istaknula je.

Astra Zeneca je cjepivo jednako je učinkovito za mlađe i starije dobne skupine. „Najlošija je odluka odgađati cijepljenje protiv covida-19", poručila je Grba Bujević.

PRIJEDLOG OPORBE Raspravljen prijedlog o produljenju moratorija na ovrhe: 'Neproduljenje bi značilo ubiti kravu radi litre mlijeka'

Silvano Hrelja (Klub zastupnika HSS-a i HSU-a) istaknuo je da su nam u pandemiji koronavirusa potrebni brojevi, rokovi i planovi kako bismo znali kada će se popuštati mjere.

„Što se događa, zar više ne slušamo struku i ne pratimo broj zaraženih i postotke već uspoređujemo mjere s drugima", pitao je Hrelja.

# data[].attributes.attachment_link.title
Hajdaš Dončić komentirao potpise dekana: Što su ti dekani radili zadnjih 10 godina?

# data[].attributes.attachment_link.description
Saborski zastupnik SDP-a Siniša Hajdaš Dončić ustvrdio je u srijedu da je hrvatska akademska zajednica premrežena klijentelizmom i političkim napredovanjem.

# data[].attributes.body
https://dorh.hr/hr/priopcenja/opcinsko-drzavno-odvjetnistvo-u-osijeku-ispitana-trojica-osumnjicenika-zbog-iznude-i

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Postoji osnovana sumnja da je prvoosumnjičenik tijekom 2021. godine u Osijeku i Našicama, znajući da oštećenik (1988.) nema nikakvih dugovanja prema njemu, zatražio od njega isplatu 25.000,00 kuna i 150.000,00 eura, uz prijetnju da će mu poslati određene osobe, nakon čega mu je oštećenik, u više navrata, isplatio ukupno 70.000,00 kuna.
Postoji osnovana sumnja da su obojica osumnjičenika zajedno, tijekom 2021. godine u Osijeku i Našicama, iako su znali da oštećenik prema njima nema duga, uz prijetnju napada na njegov život zahtijevali od njega nabavu automobila marke Audi A4 ili isplatu 100.000,00 kuna. Oštećenik im je, u strahu za vlastiti život, isplatio navedeni novčani iznos.

Osnovano se sumnja i da je drugoosumnjičenik od 2018. godine do 25. siječnja 2022., u Našicama, pozivajući se na nepostojeći dug, uz ozbiljne prijetnje iznudio od oštećenika isplate novčanih iznosa od 17.00,00 kuna i 15.000,00 kuna, te još svakih nekoliko mjeseci isplate od 5.000,00 do 6.000,00 kuna. Osnovano se sumnja i da je zajedno s trećeoosumnjičenikom tijekom 2019. godine, uz prisiljavanje oštećenika da uđe u jezero Lapovac i prijetnje napadom na članove njegove obitelji, iako su obojica znali kako oštećenik prema njima nema duga, zahtijevali od oštećenika isplatu 33.000,00 kuna te kupnju dva mobitela, a što im je oštećenik, u strahu za vlastiti život i živote članova svoje obitelji, isplatio te im kupio dva mobitela.

Sucu istrage Županijskog suda u Osijeku predloženo je određivanje istražnog zatvora protiv trojice osumnjičenika zbog opasnosti od utjecaja na svjedoke i opasnosti od ponavljanja kaznenog djela.

# data[].attributes.attachment_link.title
Općinsko državno odvjetništvo u Osijeku Ispitana trojica osumnjičenika zbog iznude i predloženo određivanje istražnog zatvora | DORH

# data[].attributes.attachment_link.description
U Općinskom državnom odvjetništvu u Osijeku je, po primitku kaznene prijave Policijske uprave osječko-baranjske protiv trojice hrvatskih državljana (1986., 1988. i 1994.) zbog osnova sumnje na počinjenje produljenog kaznenog djela iznude iz čl. 243. st. 3. Kaznenog zakona/11 u vezi s člankom 52. KZ/11, provedena dokazna radnja ispitivanja osumnjičenika.

# data[].attributes.body
https://www.24sata.hr/news/duga-resa-policija-je-uhvatila-dvije-zene-htjele-iznuditi-novac-811542

# data[].attributes.body
https://www.tportal.hr/vijesti/clanak/hsls-tomasevicev-model-prodaje-poslovnih-prostora-cementira-klijentelizam-foto-20211021

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Model gradonačelnika Tomaševića glede prodaje poslovnih prostora 'cementira' dosadašnji klijentelizam, diskriminira i izravno nanosi štetu Zagrepčanima, drži HSLS koji je za prodaju imovine, ali ne 'odabranima', nego onima koji ponude najviše, jer je to interes građana Zagreba

Predsjednik zagrebačkog HSLS-a i saborski zastupnik Darko Klasić te zastupnik HSLS-a u gradskoj Skupštini Kristijan Jelić podržavaju prodaju imovine u vlasništvu Grada, ponajprije prodaju poslovnih prostora. Grad nije i ne treba biti poduzetnik, on ne može stvoriti stvarnu dodanu vrijednost, stoga nema potrebe da u vlasništvu ima poslovne prostore koji su proteklih godina bili jedno od glavnih žarišta korupcije i klijentelizma, ističe se u četvrtak u priopćenju zagrebačkog HSLS-a.

Podsjećajući da su na to upozoravali i u prošlom sazivu Skupštine, ističu da su načelno pozitivno reagirali na najavu gradonačelnika Tomaševića o prodaji barem dijela poslovnih prostora u gradskom vlasništvu, no predloženi model smatraju netransparentmim i protutržišnim.

HSLS smatra da Grad treba kvalitetno ispunjavati svoju osnovnu ulogu jedinice lokalne samouprave, odnosno biti na usluzi građanima, stvarati kvalitetno životno okruženje te institucionalne uvjete za rast blagostanja, inteligentno se baviti zdravstvom, školstvom, prometom, socijalnom zaštitom, a ne biti korumpirana kvazitvrtka koja se bavi iznajmljivanjem poslovnih prostora.

To je, ističe HSLS, posao za poduzetnike, a ne za gradove i općine.

Iako se zakonom omogućuje da se prostor proda izravno najmoprimcima koji se trenutačno nalaze u njemu i koji su tijekom proteklih pet godina uredno ispunjavali ugovorne obveze, model koji predlaže Tomislav Tomašević i vladajuća koalicija neprihvatljiv je zato što upravo oni koji su na netransparentan i protutržišni način došli do tih prostora sada dobivaju i pravo prvokupa, čime se diskriminiraju svi ostali poduzetnici koji mogu dati poštenu i propisnu ponudu za navedene prostore, upozorava zagrebački HSLS.

Smatra da u Tomaševićevu modelu opet postoje povlašteni i oni drugi.

Iako je zakonski dopušten, predloženi način nije jedini mogući, a njime će se izravno oštetiti već posrnuli gradski proračun. Umjesto da se iskoristi prilika te se prodajom poslovnih prostora maksimalno poveća korist za Zagrepčanke i Zagrepčane, primjerice, nadmetanjem u kojem mogu sudjelovati sve zainteresirane osobe, i time pomogne saniranju financija Grada, ovako se samo 'cementira' Bandićev klijentelistički model jer u njegovu okviru opet postoje povlašteni poduzetnici i svi drugi, ocjenjuje HSLS.

To je, ističe se, za nas Liberale neprihvatljivo, to nije javni interes i neće pomoći ozdravljenju Grada Zagreba, nego će dodatno gušiti njegove građane.

# data[].attributes.attachment_link.title
HSLS: Tomaševićev model prodaje poslovnih prostora 'cementira' klijentelizam

# data[].attributes.attachment_link.description
Model gradonačelnika Tomaševića glede prodaje poslovnih prostora 'cementira' dosadašnji klijentelizam, diskriminira i izravno nanosi štetu Zagrepčanima, drži HSLS koji je za prodaju imovine, ali ne 'odabranima', nego onima koji ponude najviše, jer je to interes građana Zagreba Predsjednik zagrebačkog HSLS-a i saborski zastupnik Darko Klasić te zastupnik HSLS-a u gradskoj Skupštini Kristijan Jelić podržavaju prodaju imovine u vlasništvu Grada, ponajprije prodaju poslovnih prostora.

# data[].attributes.body
https://m.vecernji.hr/vijesti/grci-uoci-izbora-zaposlili-cak-256-tisuca-sluzbenika-1013293

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kako države propadaju? Onako kao Grčka, kad sve institucije zakažu. Može li još koja država slijediti istu sudbinu? Ne u tim razmjerima, ali da, po istom principu itekako može.

Dan prije referenduma u Grčkoj, ovo je statistika koju je skupila skupina grčkih intelektualaca, predvođena profesorom filozofije prava i ekonomije iz Atene Aristidesom Hatzisom. Te se brojke rijetko vide, ali one, po Tacitovu "bez mržnje i pristranosti", ocrtavaju bit grčkog problema, čije su sastavnice vidljive i u Hrvatskoj. Na stranu odgovornost vjerovnika, koje ne aboliramo, da bi se da bi se shvatila kriza i da bi druge države naučile lekciju, treba analizirati Grčku.
Život na posuđenom novcu
Kako je država koja je prošla kroz diktature i ratove i koja je krajem 1970-ih bila apostrofirana kao "ekonomsko čudo" s tri posto nezaposlenih, deficitom manjim od tri posto BDP-a i stopom rasta od 4,6 posto, ulaskom u demokraciju propala?

Ukratko: populizam, rentijerstvo i klijentelizam te napuhivanje lažne socijalne države posuđenim novcem, kojima su se sve vlade koristile. Izbjegavanje poreza, što je shvaćeno kao ljudsko pravo, korupcija te zaziranje od reformi te proliferacija zakonskih odredbi dotukli su državu. Naftna kriza 1979. bila je kamen o koji se spotakla Grčka, a blagostanje je trebalo zadržati. Politička mjera za osvajanje i zadržavanje vlasti tijekom 30 godina bila je zapošljavanje u javnom sektoru te državnoj upravi, a najveći su skokovi bilježeni prije te poslije izbora - tako je u samo godinu dana broj činovnika porastao za 256 tisuća (sa 511.913 u 2009. na 768.009 u 2010.). Trebalo je građane zadržati sretnima pa gotovo 50 posto proračuna ide na novčane beneficije, ponajprije mastodontskom javnom sektoru. No u kriminalnom obratu socijalna je država bila sve samo ne to - davanja su išla najbogatijima, a državna se blagajna koristila za bogaćenje povlaštenih zanimanja i kasta, kako kod zaposlenih, tako i kod umirovljenika. Takvu je državu "naslijedio" premijer Alexis Tsipras.
Kao Bangladeš
Privatni je sektor, na koji je pao teret države i koji je nastradao štednjom i otpuštanjima, reguliran do granica nemogućnosti poslovanja. Indeks ekonomskih sloboda je na razini Surinama i Bangladeša, broj regulatornih odluka je apsurdnih 171.600. Koje su reforme mjere provele vlade? Daju se nabrojiti na prste: država je dopustila dućanima da određuju radno vrijeme, a knjižarama popuste. No s jednom kvakom - popust je dozvoljen samo za stare knjige, ne za prva izdanja.
>> 'Ne igraj se Tsiprasu, drahma bi ubila Grke' >> Razlog za ostanak u eurozoni? 'Uništili smo strojeve, ne možemo tiskati drahmu'

# data[].attributes.attachment_link.title
Grci uoči izbora zaposlili čak 256 tisuća službenika!

# data[].attributes.attachment_link.description
Kako države propadaju? Onako kao Grčka, kad sve institucije zakažu. Može li još koja država slijediti istu sudbinu? Ne u tim razmjerima, ali da, po istom principu itekako može. Dan prije referenduma u Grčkoj, ovo je statistika koju je skupila skupina grčkih intelektualaca, predvođena profesorom filozofije prava i ekonomije iz Atene Aristidesom Hatzisom.

# data[].attributes.body
https://www.novilist.hr/novosti/hrvatska/klijentelizam-u-hrvatskoj-nije-lako-iskorijeniti-on-se-u-nas-prenosi-s-generacije-na-generaciju/

# data[].attributes.body
https://slobodnadalmacija.hr/split/sitna-korupcija-u-obrazovanju-djeca-uglednika-u-skoli-su-favorizirana-249269

# data[].attributes.body
https://ivijesti.hr/favoriziranje-ids-a-u-glasu-istre-jesu-li-novinari-glasa-istre-bili-u-pravu/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
U razdoblju od 9. travnja do 14. svibnja 2021. porečki gradonačelnik Loris Peršurić je u Glasu Istre bio prisutan sa čak 17 članaka, odnosno, u tih 35 dana Peršurić se u Glasu Istre u prosjeku predstavljao svaki drugi dan, nerijetko na naslovnici i s obiljem fotografija. U tom istom razdoblju, Vladimir Sladonja, protukandidat SDP-a pojavio se u tom listu tri puta, a nezavisni kandidat Maurizio Zennaro jedanput.
Glas Istre i favoriziranje kandidata IDS-a
Je li Glas Istre favorizirao kandidate IDS-a tijekom predizborne kampanje za lokalne izbore? Robert Frank, glavni urednik Glasa Istre tvrdi da nije, dok novinari Glasa Istre, koji su digli glas zbog favoriziranja kandidata IDS-a i zbog toga dobili izvanredne otkaze, naravno, tvrde da je. Tko je u pravu?

U medijskom smislu predizborno pozicioniranje Glasa Istre traje već duže vrijeme, a doživio je vrhunac prilikom sučeljavanja Elene Puh Belci (IDS) i Filipa Zoričića (Nez), kandidata za gradonačelnika Pule, voditelj sučeljavanja bio je Robert Frank, glavni urednik Glasa Istre. Po mišljenju novinara Glasa Istre, koji su svoje stavove iznijeli javno i zbog toga dobili izvanredne otkaze, Robert Frank je tijekom sučeljavanja favorizirao kandidatkinju IDS-a, Elenu Puh Belci, a ista politika favoriziranja vodila se i u tiskanom izdanju prema drugim kandidatima IDS-a.

Kakvo je bilo stanje u drugim istarskim gradovima po pitanju favoriziranja kandidata IDS-a u odnosu na druge kandidate i druge političke opcije? Jesu li svi kandidati dobili isti medijski prostor u najvažnijem istarskom tisku?

Dovoljno je malo istražiti i veoma lako možemo dobiti odgovore na postavljena pitanja, a mi smo istražili i usporedili medijski prostor koji su u Glasu Istre dobili kandidati za gradonačelnika Poreča.
Koliko su kandidati za gradonačelnika Poreča bili prisutni u Glasu Istre ?
U Poreču su se za funkciju gradonačelnika nadmetali: Vladimir Sladonja (SDP), Maurizio Zennaro (Nez) i Loris Peršurić (IDS). Za pisanje ovog članka koristili smo se Google tražilicom i nekim objavama sa Facebook-a, a s kandidatom Mauriziom Zennarom smo i razgovarali.

Vladimir Sladonja (SDP) prvi je krenuo s predizbornom kampanjom 14. veljače 2021. Glas Istre mu poklanja medijsku pozornost objavom članka: VLADIMIR SLADONJA KANDIDAT JE SDP-a ZA GRADONAČELNIKA. Sladonja dobiva opet prostor u Glasu Istre tek 1. travnja, i priliku da se obrani od nespretno/nesretne izjave koja je dotakla najvažniju sporednu stvar na svijetu, a to je nogomet, odnosno najava gradnje nogometnog kampusa, za što je Sladonja u predizbornoj kampanji predlagao odgodu. U medijskom promidžbenom smislu, članak od 1. travnja: SPORT VS. POLITIKA: Porečki nogometni kampus među glavnim PREDIZBORNIM TEMAMA U POREČU, Sladonji je nanio više štete nego koristi.

Objavom članka 8 svibnja 2021.g.: Sladonja (SDP): Vratit ću u gradsko vlasništvo zemljište koje su nam otele turističke tvrtke zaključava se medijski prostor koji je Glas Istre posvetio Sladonji.
Je li zbog Eda Kosa i Ivana Jakovčića stopirana objava plaćenog članka u Glasu Istre?
No, to nije sve jer je kandidat porečkog SDP-a dogovorio s marketingom Glasa Istre plaćeni članak. Sladonja je poslao marketingu Glasa Istre kratki članak u kojemu objašnjava zašto se odlučio kandidirati. Uplatio je ono što je marketinška služba zahtijevala no, objava plaćenog članka je stopirana, piše Elio Velan na Facebook stranici kandidata porečkog SDP-a.

Sladonja u članku, koji je Glas Istre odbio objaviti, spominje i Eda Kosa, a namjera Sladonje je, kako piše u članku: suprotstaviti se hobotnici, sivoj vrhuški IDS-a. Pratim predugo kako ljudi poput Eda Kosa, Ivana Jakovčića i njima slični, pletu poslovne mreže da ne bih znao kakvu su kupolu moći izradili. Mladi Peršurić je njihov proizvod, fasada, konce drže i dalje isti ljudi koji su unakazili ugled mog Poreča, piše Sladonja i zaključuje: Obzirom da su IDS preuzeli ljudi kao Edo Kos želim vjerovati da postoji "kritična masa " ljudi koja će se suprotstaviti toj hobotnici i zato sam se kandidirao za gradonačelnik a.

Možda su upravo te teške riječi upućene moćnim ljudima IDS-a zaustavile objavu članka, a možda i dobri odnosi glavnog urednika Glasa Istre s porečkim političkim moćnicima?

Maurizio Zennaro (Nez) najavio je sudjelovanje na lokalnim izborima sa kandidacijskom listom 15. ožujka, a kandidaturu za gradonačelnika 8. travnja.

"Održane su konferencije za tisak i poslana su priopćenja novinarskim kućama, uključujući i redakciju Glasa Istre", rekao nam je Zennaro. "Međutim, Glas Istre nije objavio naša priopćenja pa smo 13. travnja uputili Prigovor redakciji Glasa Istre, glavnom uredniku Robertu Franku i na znanje Hrvatskom novinarskom društvu i predsjedniku društva Hrvoju Zovku."

"Istog dana dobio sam SMS poruku od Borisa Bilasa, novinara Glasa Istre, u kojoj je pisalo da ga je Robert Frank zamolio da mi se javi. Čuli smo se i uslijedio je intervju koji je Glas Istre objavio 18. travnja i to na tri stranice i to je sav medijski prostor koji nam je Glas Istre posvetio tijekom kampanje, unatoč tome što smo uredno nastavili slati priopćenja o našim predizbornim aktivnostima i to 24. i 30. travnja te 7 i 12. svibnja", rekao nam je Zennaro.

Zennaro je u Glasu Istre prisutan još 10. svibnja, spominje se u članku: Predizborna rasprava s istarskim političarima o mladima i obrazovanju, kao sudionik rasprave koju je organizirao Radio Rojc i 12. svibnja u članku Vijeće Autohtone talijanske nacionalne manjine istarske županije ima svog favorita za zamjenika župana.

Kandidat IDS-a za gradonačelnika Poreča, Loris Peršurić, zadnji je najavio kandidaturu za gradonačelnika Poreča i Glas Istre 9. travnja objavljuje članak: (1) IDS predstavio kandidate u tri jedinice lokalne samouprave.

Pa slijede članci:

(2) 10. travnja LORIS PERŠURIĆ (IDS) objavio svoju rekandidaturu za porečkog gradonačelnika

(3) 20. travnja LORIS PERŠURIĆ (IDS) PREDSTAVIO PRVI DIO SVOG PROGRAMA ZA POREČ Prioritet je kanalizacijska mreža u okolnim naseljima, obnova ceste LaCop - Parens te lokalna međuobilaznica

(4) 24. travnja: LORIS PERŠURIĆ: Brendiranje Poreča kao grada kulture i povijesti

(5) 28. travnja: Aktualni gradonačelnik predstavio treću točku svog izbornog programa. POREČ ĆE NASTAVITI BITI JEDAN OD PET GOSPODARSKI NAJAČIH GRADOVA UZEMLJI

(6) 4. svibnja: LORIS PERŠURIĆ: Imam tim, konkretan program i snagu nastaviti s projektima koji će rezultirati još većim napretkom i jednakim razvojem svih mjesnih odbora

(7) 5. svibnja: Loris Peršurić predstavio četvrtku točku programa: "POREČ - GRAD KOJI BRINE O SVOJIM GENERACIJAMA".

(8) 8. svibnja: PERŠURIĆ PREDSTAVIO DIO PROGRAMA O MLADIMA I SPORTU i 14. svibnja, dan prije predizborne šutnje i šlag na kraju s devetim člankom : Aktualni gradonačelnik Poreča ove nedjelje ide na izbore i računa na još jedan četverogodišnji mandat. LORIS PERŠURIĆ: NAPRAVILI SMO PUNO, ALI PRED NAMA IMA JOŠ DOSTA POSLA

No, ipak je Peršurić bio aktualni gradonačelnik Poreča pa mu stoga Glas Istre dodjeljuje medijski prostor i po toj osnovi i na prozivku o derutnom stanju i ruglu autobusnog kolodvora slijedi odgovor člankom od 31. ožujka: (10) RUGLO U CENTRU POREČA: Grad želi graditi novi autobusni kolodvor

Pa slijede članci:

(11) 7. travnja: JEDINSTVEN U HRVATSKOJ: Poreč u dvije godine ima 20 posto više djece u vrtićima i školama

(12) 13. travnja: INFLACIJA ŠOPING CENTARA U POREČU Grad je postao šoping meka, a trgovci zadovoljno trljaju ruke

(13) 16. travnja: Kod Poreča se gradi izuzetno važan sustav za poljoprivredu VRIJEDAN VIŠE OD 100 MILJUNA KUNA

(14) 22. travnja: Vlasnici derutnog zdanja koje narušava vizuru gradskog središta spremni su krenuti u uređenje

(15) 30. travnja: Svečanošću obilježen Dan Grada Poreča, laureati Adriano Ukušić i Denis Bernobić

(16) 3. svibnja: DAN GRADA POREČA I DAN OSLOBOĐENJA: Grad u kojem kvaliteta života raste iz godine u godinu

(17) 6. svibnja: NAPREDUJE IZGRADNJA PROČISTAČA POREČ-JUG Gradi se kanalizacijska mreža u St. Amoroso te kolektor Fuškulin - Jasenovica

Provjerili smo financijsko izvješće i troškove predizborne kampanje Lorisa Peršurića i ustanovili da gradonačelnik Poreča nije usmjerio financijska sredstva za plaćene članke ili za oglašavanje u Glasu Istre, za razliku od Borisa Miletića.

Kao što smo u uvodu ovog članka napisali, veoma ćemo lako odgovoriti na pitanje je li Glas Istre favorizirao kandidate IDS-a tijekom zadnje predizborne kampanje? Barem što se Poreča tiče odgovor je kristalno jasan! Da, Glas Istre je favorizirao kandidata IDS-a i novinari Glasa Istre, kojima je uručen izvanredni otkaz govore istinu i u pravu su i ako ovaj članak može poslužiti časnim i hrabrim novinarima Glasa Istre u dokazivanju činjenica biti ćemo zbog toga iznimno sretni i ponosni.

Podrška novinarkama Chiari Bilić, Danijeli Bašić Palković i Borki Petrović te novinaru Zoranu Angeleskom. (iV)

# data[].attributes.attachment_link.title
FAVORIZIRANJE IDS-a U GLASU ISTRE! JESU LI NOVINARI GLASA ISTRE BILI U PRAVU? - iVijesti

# data[].attributes.attachment_link.description
U razdoblju od 9. travnja do 14. svibnja 2021. porečki gradonačelnik Loris Peršurić je u Glasu Istre bio prisutan sa čak 17 članaka, odnosno, u tih 35 dana Peršurić se u Glasu Istre u prosjeku predstavljao svaki drugi dan, nerijetko na naslovnici i s obiljem fotografija.

# data[].attributes.body
https://www.telegram.hr/politika-kriminal/novinari-glasa-istre-tvrde-da-glavni-urednik-favorizira-ids-kazu-da-je-pracenje-kampanje-pristrano-i-bezocno/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Novinari Glasa Istre oglasili su se u pismu u kojem navode kako glavni urednik tog lista, Robert Frank, dirigira praćenje kampanje u korist IDS-a, objavilo je Hrvatsko novinarsko društvo. U pismu navode kako se iz profesionalnih i moralnih razloga imaju potrebu na ovaj način obratiti se javnosti. "Način na koji je uredništvo Glasa Istre pratilo cijelo razdoblje izborne kampanje, pa i prije kandidature suparnika vladajuće istarske stranke IDS-a, za nas je, sa stajališta Kodeksa časti novinara, apsolutno neprihvatljivo", započinju novinari.

Kažu kako je vrhunac "pristranog i bezočnog" izvještavanja u kampanji i pisanja u korist IDS-ovih kandidata bio sinoćnji pokušaj manipuliranja javnošću pozivajući se na anonimni izvor s liste kandidata za pulskog gradonačelnika Filipa Zoričića, o čemu je sinoć objavljen kratak tekst na portalu i danas u tiskanom izdanju Glasa Istre, a kojim se insinuira koaliranje Zoričića s IDS -om, a što je kandidat Zoričić u više navrata javno opovrgnuo.

"Takvo pristrano i neprofesionalno novinarsko djelovanje nastavilo se i na današnjem sučeljavanju kandidata za gradonačelnika Pule u uredu glavnog urednika, koju je moderirao glavni urednik Robert Frank", nastavljaju novinari.

'Svrha novinarskog poziva je kontrola i kritika vlasti'

"Gledajući s novinarskog aspekta i činjenice da bi svi kandidati trebali imati ravnopravan tretman u političkoj kampanji, smatramo da je krajnje neprofesionalno na ovakav način svjesno manipulirati biračima i javnim mnijenjem. Glas Istre, kako mu i sam naziv kaže, morao bi biti glas svih građana i čitatelja", navode nezadovoljni novinari.

Dodaju i kako, imajući u vidu da je svrha novinarskog poziva upravo kontrola i kritika vlasti, a ne biti njezin zaštitnik i glasnogovornik, drže neprihvatljivim na ovakav način djelovati u "interesu" javnosti.

"Svjesni rizika i posljedica našeg javnog istupa, još smo više svjesni da ovakav Glas Istre šteti slobodi i demokraciji u Puli i Istri", navodi se u pismu koje potpisuju novinari Glasa Istre Danijela Bašić-Palković, Chiara Bilić, Borka Petrović i Zoran Angeleski.

# data[].attributes.attachment_link.title
Novinari Glasa Istre tvrde da glavni urednik dirigira praćenje kampanje u korist IDS-a

# data[].attributes.attachment_link.description
Novinari Glasa Istre oglasili su se u pismu u kojem navode kako glavni urednik tog lista, Robert Frank, dirigira praćenje kampanje u korist IDS-a, objavilo je Hrvatsko novinarsko društvo. U pismu navode kako se iz profesionalnih i moralnih razloga imaju potrebu na ovaj način obratiti se javnosti.

# data[].attributes.body
https://gorskenovosti.net/2021/08/27/otvoreno-pismo-sdp-a-favoriziranje-nk-vrbovskog-politika-je-koja-se-vodi-iskljucivo-iz-jedne-glave-i-vrlo-brzo-ce-poceti-stizati-na-naplatu/amp/

# data[].attributes.attachment_link.title
OTVORENO PISMO SDP-A: Favoriziranje NK Vrbovskog politika je koja se vodi isključivo iz jedne glave i vrlo brzo će početi stizati na naplatu

# data[].attributes.attachment_link.description
Favoriziranje NK Vrbovsko, značajno investiranje samo u centralno naselje i političko obračunavanje s neistomišljenicima neke su od značajnih zamjerki SDP-a Vrbovsko prema po…

# data[].attributes.attachment_link.title
Prozivke za nepotizam: Fondovski novac dodijelio supruzi

# data[].attributes.attachment_link.description
U Hrvatskoj pljušte prozivke političkih protivnika za dodjelu novca iz evropskih fondova po ključu nepotizma i stranačke pripadnosti. HDZ-ov ministar poljoprivrede Tomislav Tolušić proziva svog prethodnika Tihomira Jakovinu otkako je saznao da je u njegovom mandatu jedan zaposlenik Ministarstva fondovski novac dodijelio vlastitoj supruzi.