# data[].attributes.body
Bakterier formere sig hurtigt. Det foregår ved, at bakterien deler sig til to. De to deler sig og bliver til fire, osv. Da de fleste bakteriearter under ideelle forhold deler sig i hvert 20. minut, vil væksten være eksponentiel med en konstant fordoblingstid på 20 minutter.

# data[].attributes.body
Kemisk fremstillet middel, der kan bekæmpe mikroorganismer.

Penicillin er et eksempel på antibiotika

# data[].attributes.body
Vi er konstant omgivet af mikroorganismer: bakterier, virus, parasitter og svampe. De sidder på vores tøj, de er i den luft, vi indånder, og i den mad, vi spiser, og de sidder på de mennesker, vi kommer i kontakt med. Kort sagt: De er overalt!

Vi lever med dem hver dag, og når samarbejdet går godt, bliver vi ikke syge af dem. Men en gang imellem går det galt, og vi bliver ramt af infektioner som fx influenza eller lignende sygdomme. Er man i øvrigt rask, er det ikke så alvorligt, og man bliver rask igen i løbet af nogle dage. Men hvis man er svækket på grund af andre sygdomme, er der fare for alvorlige komplikationer.

# data[].attributes.body
Alle levende organismer har brug for bestemte betingelser for at kunne overleve. Mikroorganismer er meget enkle organismer. Det betyder, at de i høj grad kan tilpasse sig nye forhold. De kan overleve, selvom betingelserne i en periode er dårlige. De venter bare på, at betingelserne bliver gode igen, så de igen kan vokse og formere sig.

De fem faktorer, der har størst betydning for mikroorganismernes vækst, er næring, oxygen, vand, varme og pH.

# data[].attributes.body
Oxygen:

Aerobe bakterier (behøver ilt)

Anaerobe bakterier( kan undvære ilt)

Næring og stofskifte:

bakterier kan overleve under vanskelige forhold

Temperatur:

De patogene( sygdomsfremkaldende) bakterier klare sig bedst ved en temperatur ved 35 grader.

er temperaturen højre har de svært ved at formere sig og jo langsommere bevæger de sig. som feks ved feber.

bakterier er svære at slå ihjel med med kulde.

langt de fleste bakterier dør ved 85-100 grader

PH:

De fleste bakterier klare sig i et miljø imellem 6 og 8.

Det bedste miljø for dem er en PH på 7

er PH'en under 6 fungere bakteriernes enzymer og plasmamembran dårligere.

Vand og dets molaritet:

Bakterier er afhængige af at have vand omkring sig for at de kan opretholde den rigtige væskemængde indeni.

Mange bakterier har en stærk cellevæg som holder væsken inde i bakterien. derfor kan de overleve i en periode på tørre overflader og luft i meget lav luftfugtighed.

hypotonisk væske

(lav molaritet) Omkring bakterien er der lav salt koncentration uden for bakterien, men en relativt høj molaritet inde i bakterien. Dermed vil det osmotiske tryg gøre at der trænger vand ind i bakterien, så denne springes.

hypertonisk væske

(høj molaritet) omkring bakterien er der en høj salt konsentration udenom bakterien, men en relativ lav molaritet inde i bakterien, derved vil det osmotiske tryk gøre, at der trænger væske ud af bakterien, sp denne skrumper.

# data[].attributes.body
Når man har en infektion kan det behandles med antibiotika.

Det er vigtigt at man følger den ordinerede dosis, hvor meget, hvor ofte og hvor længe, da det er en kur som er beregnet efter at bakterierne gradvis svækkes, og for at immunforsvaret gradvist bliver bedre og bakterierne vil blive slået ned. hvis man ikke følger behandlingen og det rigtige tidsinterval imellem tbl stiger antallet af bakterier for meget

Det kan få uheldige konsekvenser hvis man stopper behandlingen før tid fordi at bakterierne ikke er tilskrækkelig svækkede det kan også have dannet en delvis resistens imod antibiotika kuren.

når immunforsvaret stadig mangler at bekæmpe nogle af mikroorganismerne fortsætter infektionen og det kan også give en forværring

# data[].attributes.body
Er en del af kroppens immunforsvar.'

Antistofferne hæmmer eller blokere mikroorganismerne så de ikke kan fungere

# data[].attributes.body
Hvis man dyrker bakterier i en petriskål, kan man se at antallet af bakterier hurtigt vokser. Bakteriernes vækst kan inddeles i en række faser:

1. Lagringsfasen: Hvis bakterierne har haft dårlige vækstbetingelser, tager det 2-3 timer, før de er stærke nok til at kunne dele sig.

2. Vækstfasen: I denne fase deler bakterierne sig regelmæssigt. Den tid, der går, fra en bakterie er dannet, til den deler sig, kalder man også for generationstiden.

3. Stationær fase: Efterhånden som der ophobes affaldsstoffer fra bakteriernes stofskifte, formerer bakterierne sig ikke længere så hurtigt. Der vil være lige så mange bakterier, der dør, som der opstår ved deling. Derfor bliver antallet ikke større.

4. Nedgangsfasen: Når der bliver udtalt mangel på næringsstoffer, og affaldsstofferne tiltager, dør de fleste bakterier.

5. Hvilefasen: De fleste bakteriearter er forberedt på, at blive udsat for dårlige livsbetingelser. De nedsætter stofskiftet, tørrer ind eller danner sporer og overgår til lagringsfasen igen. På den måde kan de overleve i længere tid.

# data[].attributes.body
Uanset om udgangspunktet er én eller flere bakterier, kan man beregne antallet af bakterier efter en given periode ved at anvende funktionen:

y = b x 2(x)

hvor b er det antal, du starter med

(x) er antallet af fordoblingsperioder

2-tallet angiver, at hver bakterie deler sig i to for hver fordoblingsperiode.

# data[].attributes.body
Hvor b = 100 og x = (3)

Eksempel starter med 100 bakterier og lader dem formere sig i tre fordoblingsperioder.

y = 100 x 2(3) = 100 x 2 x 2 x 2 = 800

Det betyder, at 100 bakterier efter en time er blevet til 800 bakterier - y.

# data[].attributes.body
I sundhedssektoren er der fokus på at sænke brugen af antibiotika for at undgå, at bakterier udvikler resistens. Det kan nemlig betyde, at det bliver svært at behandle almindelige lidelser som fx sårinfektioner og infektioner i tarmsystemet.

Udvikling af resistens kan ske, når forandringer i bakterier og virus-DNA nedarves gennem den almindelige vækstcyklus.

# data[].attributes.body
Når bakterier muterer, ændres deres DNA. Mutationer kan være mange forskellige varianter, der på forskellig vis forbedrer bakteriernes mulighed for at overleve. Det kan fx være:

Bedre mulighed for at overleve mangel på næringsstoffer, vand m.m.

Bedre mulighed for at overleve rengørings- og desinfektionsmidler

Bedre mulighed for at overføre smitte

Bedre mulighed for at skabe infektioner

Bedre mulighed for at modstå antibiotika gennem resistens.

Inde i bakterien findes dens DNA på genomet. Bakterien kan afsnøre en lille ring DNA. Denne lille ring kaldes for et plasmid, og det kan indeholde koden til forandringerne – fx for antibiotikaresistens.

# data[].attributes.body
Hvad er mikroorganismer - Bakterie

Bakteriernes livsbetingelser

TOPNV - Hypertonisk væske hypotonisk væske

Bakteriernes vækst

Faser i bakterie vækst

Antibiotika

Antistoffer

Mutationer