# data[].attributes.body
Bitka kod Verduna bila je najduža i najkrvavija bitka Prvog svjetskog rata na Zapadnom bojištu. U višemjesečnoj Bitci kod grada Verduna 1916. godine poginulo je oko 700 000 francuskih i njemačkih vojnika. Odvijala se od 21. veljače do 18. prosinca 1916. u blizini Verduna između Francuske i Njemačke. Započela je njemačkim bombardiranjem. Njemačka je planirala iscrpiti francusku vojsku napadom na Verdun, grad koji je imao veliki simbolički značaj za Francuze. Cilj je bio natjerati Francusku da pošalje što više vojnika u obranu. Unatoč velikim žrtvama, Francuzi su uspjeli obraniti grad. Bitka je poznata po neprekidnom granatiraju, borbama u rovovima i ljudskim žrtvama. Francuski general Philippe Pétain postao je poznat po uspješnoj obrani Verduna i organizaciji rotacije trupa. Francuski general Philippe Pétain postao je poznat po uspješnoj obrani Verduna i organizaciji rotacije trupa. Iako Verdun nije odlučio rat, iscrpljivanje i veliki gubici značajno su oslabili obje strane. Zbog Verduna, Britanci su požurili s napadom na rijeci Sommi, što je otvorilo još jedan veliki front. U bitci su se koristili bojni otrovi i bacači plamena.

# data[].attributes.body
Bitka na rijeci Sommi bila je jedna od najvećih i najkrvavijih bitaka Prvoga svjetskog rata. Trajala je od 1. srpnja do 18. studenoga 1916. godine, a vodila se između britanske i francuske vojske protiv Njemačke, na području uz rijeku Sommu u sjevernoj Francuskoj. Cilj saveznika bio je probiti njemačku liniju bojišta i olakšati pritisak na francuske trupe koje su tada bile teško napadnute kod Verduna. Bitka je započela velikom britanskom ofenzivom, ali već prvoga dana poginulo je više od 57.000 britanskih vojnika. Tijekom bitke korišteni su rovovi, teška artiljerija i po prvi put tenkovi – tada nova i neučinkovita tehnologija, ali simbol početka modernog ratovanja. Unatoč ogromnim žrtvama, saveznički uspjeh bio je vrlo ograničen: osvojeno je samo oko 10 kilometara teritorija. Bitka na Sommi poznata je po stravičnim uvjetima, velikim gubicima i ratnim neuspjesima s obje strane. Ukupno je poginulo, ranjeno ili nestalo preko 1 milijun vojnika, što ovu bitku čini jednom od najkrvavijih u povijesti čovječanstva.

Iako nije donijela odlučujuću pobjedu, bitka je pokazala koliko je Prvi svjetski rat bio razoran i besmislen te je postala simbol patnje i hrabrosti vojnika.

# data[].attributes.attachment_link.description
Bitka na Sommi počela je 1. srpnja 1916. a završila 18. studenog iste godine. To je bila bitka s najvećim gubitcima u Prvom svjetskom ratu.

# data[].attributes.body
Bitka na Marni bila je jedna od najvažnijih bitaka Prvoga svjetskog rata. Vodila se od 5. do 12. rujna 1914. godine, nedaleko od Pariza, između njemačke vojske i savezničkih snaga. Njemačka je pokušavala brzo osvojiti Francusku pomoću tzv. Schlieffenovog plana, koji je predviđao brzo napredovanje kroz Belgiju i ulazak u Pariz. Sve je išlo po planu dok savezničke snage nisu zaustavile Nijemce na rijeci Marni, oko 40 kilometara od Pariza.

Francuski general Joseph Joffre i britanski zapovjednici organizirali su protunapad koji je iznenadio Nijemce. Francuzi su čak koristili pariske taksije kako bi brzo prevezli vojnike na bojište. Bitka je završila povlačenjem njemačke vojske, čime je spriječen pad Pariza i brza njemačka pobjeda u ratu. Nakon ove bitke počeo je rovovski rat, koji je trajao godinama i u kojem se linije fronte nisu puno mijenjale.

Bitka na Marni bila je prekretnica: pokazala je da rat neće biti kratak i da će se voditi dugotrajne i krvave borbe. Francuska je ovom pobjedom spasila svoju prijestolnicu i sačuvala moral naroda.

# data[].attributes.body
Bitka kod Kobarida, poznata i kao Dvanaesta bitka na Soči, odigrala se od 24. listopada do 19. studenoga 1917. godine u Prvom svjetskom ratu. Smjestila se u dolini Soče, blizu današnjeg Kobarida u Sloveniji, tada dijelu Austro-Ugarske.

Bitka je započela iznenadnim napadom Austro-Ugarske i Njemačke, koji su koristili nove taktike poput infiltracije i uporabe otrovnog plina. Talijanska vojska, pod zapovjedništvom generala Luigia Cadorne, bila je nespremna za ovakav udar, što je rezultiralo brzim probijanjem fronta i povlačenjem talijanskih snaga prema rijeci Piavi.

Bitka je završila velikim porazom za Italiju, koja je izgubila oko 275.000 zarobljenih vojnika, a broj poginulih i ranjenih procjenjuje se na oko 50.000. Ovaj poraz gotovo je doveo Italiju do izlaska iz rata. Međutim, zahvaljujući dolasku savezničkih snaga, uključujući britanske i francuske trupe, talijanska vojska uspjela je uspostaviti novu obrambenu liniju na rijeci Piavi i spriječiti daljnji napredak neprijatelja.

Bitka kod Kobarida bila je jedan od najtežih poraza talijanske vojske u Prvom svjetskom ratu. Iako je početni šok bio ogroman, ovaj događaj također je poslužio kao prekretnica, jer je pridobio nacionalnu potporu i obnovio borbeni moral u Italiji.

Sources.

# data[].attributes.body
Bitka kod Tannenberga bila je ključna bitka Istočnog bojišta Prvog svjetskog rata, vođena od 23. do 30. kolovoza 1914. godine u Istočnom Pruskom području. Bitka je započela iznenadnim napadom 24. listopada, koji je uključivao intenzivnu artiljerijsku pripremu i korištenje novih taktika, poput infiltracije i uporabe otrovnog plina. Talijanska vojska, pod zapovjedništvom Luigia Cadorne, bila je nespremna za ovakav udar, što je rezultiralo brzim probijanjem fronta i povlačenjem talijanskih snaga prema rijeci Piavi. Bitka je završila velikim porazom za Italiju, koja je izgubila oko 275.000 zarobljenih vojnika, a broj poginulih i ranjenih procjenjuje se na oko 50.000. Ovaj poraz gotovo je doveo Italiju do izlaska iz rata. Međutim, zahvaljujući dolasku savezničkih snaga, uključujući britanske i francuske trupe, talijanska vojska uspjela je uspostaviti novu obrambenu liniju na rijeci Piavi i spriječiti daljnji napredak neprijatelja.

Bitka kod Kobarida bila je jedan od najtežih poraza talijanske vojske u Prvom svjetskom ratu. Iako je početni šok bio ogroman, ovaj događaj također je poslužio kao prekretnica, jer je pridobio nacionalnu potporu i obnovio borbeni moral u Italiji.

# data[].attributes.body
Bitka kod Ypresa bila je ključna borba na Zapadnom bojištu Prvog svjetskog rata, koja se odigrala od 22. travnja do 25. svibnja 1915. godine u Belgiji. Ova bitka poznata je po tome što je bila prva velika uporaba kemijskog oružja na Zapadnom bojištu.

Njemačke snage su 22. travnja izvele iznenadni napad korištenjem klorovog plina protiv savezničkih trupa, uključujući francuske i alžirske vojnike. Ovaj napad izazvao je paniku i pomaknuo savezničke linije, ali nije doveo do odlučujuće pobjede. Saveznici su se brzo prilagodili novoj prijetnji, razvijajući vlastite plinske protumjere i protunapade.

Bitka je završila bez odlučujuće pobjede, ali s velikim gubicima na obje strane. Saveznici su uspjeli zadržati kontrolu nad Ypresom, ali su morali povući linije i izgubili značajnu teritorijalnu prednost. Bitka kod Ypresa 1915. bila je prekretnica u ratnoj taktici, jer je označila početak uporabe kemijskog oružja na velikoj skali, što je kasnije imalo dugoročne političke i vojno-strateške posljedice.

# data[].attributes.body
Bitka kod Jutlanda bila je najveća pomorska bitka Prvog svjetskog rata, vođena od 31. svibnja do 1. lipnja 1916. godine u Sjevernom moru, blizu danskog poluotoka Jutlanda. Suočile su se britanska Kraljevska mornarica pod zapovjedništvom admirala Johna Jellicoea i njemačka Visoka flota pod zapovjedništvom admirala Reinharda Scheera. Bitka je uključivala oko 250 brodova i više od 100.000 ljudi. Po broju brodova i ljudskih žrtava, obje strane su pretrpjele teške gubitke. Britanci su izgubili 14 brodova i više od 6.000 ljudi, dok su Nijemci izgubili 11 brodova i oko 2.500 ljudi. Nijemci su uspjeli uništiti nekoliko britanskih brodova, uključujući HMS Indefatigable i HMS Queen Mary, koji su eksplodirali nakon što su pogođeni njemačkim projektilima. Britanci su, s druge strane, uspjeli prisiliti Nijemce na povlačenje i zadržali kontrolu nad Sjevernim morem. Iako su Nijemci tvrdili pobjedu zbog većih britanskih gubitaka, strateški gledano, Britanci su zadržali dominaciju na moru. Njemačka flota više nije ozbiljno prijetila britanskoj kontrolnoj blokadi, koja je bila ključna za dugoročni ishod rata. Bitka kod Jutlanda bila je posljednja velika pomorska bitka u kojoj su se glavne bojne flote sukobile u otvorenom bojištu. Iako nije donijela odlučujuću pobjedu, imala je značajan strateški utjecaj na daljnji tijek rata.

# data[].attributes.body
Bitka na Galipolju bila je jedna od ključnih bitaka Prvog svjetskog rata, vođena između Saveznika (Velika Britanija, Francuska, Australija, Novi Zeland i drugi) i Osmanskog Carstva (saveznika Njemačke), od 25. travnja 1915. do 9. siječnja 1916.

Cilj Saveznika bio je zauzeti poluotok Galipolje kako bi otvorili put prema Istanbulu, porazili Osmansko Carstvo i uspostavili kopnenu vezu s Rusijom preko Crnog mora. Međutim, loše planiranje, jaka osmanska obrana i teški terenski uvjeti doveli su do velikih gubitaka s obje strane.

Najpoznatiji dio bitke je iskrcavanje savezničkih snaga na plažama Anzaca (Australci i Novozelanđani), gdje su ih Osmanlije, predvođene generalom Mustafom Kemalom (kasnije poznatim kao Atatürk), uspješno zaustavile.

Bitka je završila povlačenjem savezničkih snaga. Poginulo je više od 100.000 vojnika, a bitka se smatra velikim porazom Saveznika i velikim trenutkom u osmanskoj vojnoj povijesti. Za Australiju i Novi Zeland bitka ima poseban značaj i obilježava se kao ANZAC Day (25. travnja).