# data[].attributes.attachment_caption
I dag har vi arbejdet med smerte-modellen. Vi har set dokumentar om Solvej, og efterfølgende arbejdet med modellen. Jeg tænker, at definition på smerter er meget komplekst og individuelt, og jeg er tilhænger af modellen, og at man er nødt til at se helhedsbilledet af personen. Den fysiske smerte ser jeg som håndterbar og begribelig, men følgerne af smerterne kan have store konsekvenser for de mennesker der bliver ramt af kroniske smerter, og de flyder sammen eller overlapper hinanden og er sværrere at definere.                                                                                       Emnet i dag går lidt ind over mål 4, hvor vi i gruppe arbejdet anvender viden om fysisk, psykisk, social og åndelig smerte

# data[].attributes.body
Fysisk smerte: Ingen

Psykisk smerte: Depression, angst

Social smerte: Ensomhed og isolation - tilbagetrukket fra stort set alt socialt samvær

Åndelig smerte: Fortvivlelse, håbløshed, selvbebrejdelser

# data[].attributes.body
Med nyerhvervet viden om smerte tror/håber jeg at jeg i praksis har fået et andet syn på smerte, og vil forhåbenlig tage det alvorligt når mine pt. eller borgere fortæller mig at de har ondt. De værktøjer vi har fået til at definere og placere smerte, er egentlig ganske simple og håndterbare, og skal efter min mening ligge på rygraden. Det er kommet bag på mig hvor komplekst begrebet smerte er, men er godt klar over at smerte kan fylde utrolig meget for mennesker der har det inde på livet hver dag, og hvor ødelæggende det kan være i en dagligdag.

Det har også overrasket mig, hvor vigtigt det er at følge retningslinjer for EWS-score, og at det kan have fatale konsekvenser, hvis det ikke overholdes. Gennemgående med dette emne synes jeg, at vi kommer omkring dybt og bredt og jeg synes, at det er meget lærerigt og relevant for vores udd.

Koblet sammen med min oplæring på afsnit 2-28 på Oringe kan jeg genkende at værktøjerne og retningslinjerne bliver brugt. Særligt EWS-scoren tager de meget alvorligt, og det gør en markant forskel i arbejdsgangen ift. i det kommunale plejesystem (det er min erfaring hidtil)

# data[].attributes.headline
Non-farmakologiske metoder til smertelindring - refleksion 3/4

# data[].attributes.subject
Non-farmakologiske metoder til smertelindring - refleksion 3/4

# data[].attributes.body
En dag hvor vi havde mulighed for at afprøve NADA og lejringsmetoder. Jeg er glad for at have prøvet NADA, fordi det er en metode de bruger meget i min oplæring, når pt. ikke kan falde til ro eller sove. Et godt alternativ i stedet for medicin, som påvirker pt. dagen efter. Jeg er selv tit fyldt op i mit hoved og det resulterer i at jeg er meget distret og forvirret. Derfor vil jeg nu gøre noget godt for mig selv og selv fortsætte med NADA -behandling. God indsigt i at den rette lejring kan lindre smerter, og forhåbentlig resultere i en bedre og mere sammenhængende søvn.

Ville gerne have haft mere indsigt i flere metoder, for jeg ved de findes fx. tryk-behandling. På Oringe findes der flere beroligende værktøjer fx. sækkestole, kugledyner, kuglebad osv. Når jeg vender tilbage til Oringe vil jeg være mere opsøgende for at få mere viden, for denne dag har været inspirerende for mig.

# data[].attributes.headline
NADA til stress, misbrug ogpsykiske symptomer

# data[].attributes.subject
NADA til stress, misbrug ogpsykiske symptomer

# data[].attributes.body
Baggrund for NADA-metoden.

Foto fra Lincoln Recovery Center, Bronx NYC.

Acudetox (akupunktur til afgiftning) blev udviklet i 1960´erne i Østen. I begyndelsen af 1970’erne skabte den amerikanske psykiater Michael Smith en øreakupunkturmodel, som få år senere blev kendt som NADA-metoden. Metoden var en konsekvens af borrettighedsgrupper som bl.a. Black Panthers og Young Lords ønske om stoffri og recoverybaseret behandling i South Bronx. NADA blev udviklet på baggrund af erfaringer fra bl.a. Hong Kong, hvor Dr. Wen med succes havde reduceret abstinenssymptomer fra heroin med akupunktur. Wen påviste i 1973 og i seks senere studier, at ørets Lungepunkt kunne reducere abstinenser ved opioider i løbet af 15 minutters akupunkturbehandling (se litteraturlisten, Wen, 1973). Disse erfaringer gjorde, at man i de tidlige 1970ére udviklede akupunkturmetoder til brug i behandling af afhængighed (acudetox). NADA har i 40 år været den mest udbredte form for acudetox på verdensplan. En af metodens største kvaliteter er, at NADA fremmer recovery, personlig udvikling, kognitive evner, konflikthåndtering og hjælper klienten til bedre at kunne profiterer af den samlede behandling.

# data[].attributes.body
Sympatikus, som giver sindsro

Virker stressdæmpende

Fysisk afslappende

Styrker nyren

Regulere sympatikus og parasympatikus

God til abstinensbehandling og fysisk uro

Shen Men, som øger ens tålmodighed

Virker beroligende og mod psykisk ubalance.

Hjælper med psykiske processer og kompetencer.

God til angst, sårbarhed og grænser.

Hjælper med at håndterer følelser, åbenhed og relatione

Nyren, som giver viljestyrke, visdom og energi

Vigtigt for stresshåndtering og dødsangst.

Dæmper frygt, smerter og abstinenser.

Styrker nervesystemet.

Lungen, som giver mod og lindrer sorg og tab

Starter og slutter processer.

Hjælper med at give slip og finde ro.

Styrker taknemmelighed og det at komme videre.

Leveren, som giver accept og mindsker vrede

Forebygger kramper, stress og abstinenser.

Hjælper med accept, dynamik og planlægning.

God til depression, tics, fastlåshed og smerte.

Hjælp til stagnation og harmonisere følelser.

Styrker ens vredeshåndtering.

# data[].attributes.body
Simple lejringer med stor effekt

Ofte skal der ikke så meget til, før lejring kan gøre en stor forskel. F.eks. kan selv en lille pude under albue og underarm være nok til at skabe en god vævsaflastning.

29. april 2022

Lejring er et fantastisk værktøj, som kan hjælpe i mange situationer. Det kan f.eks. være til…

aflastning af skader

lindring af smerter

at skabe komfort

skabe grundlaget for søvn og restitution

vævsaflastning

tryksårsforebyggelse

og meget mere.

# data[].attributes.attachment_link.title
Lejring på siden - med en og to hjælpere

# data[].attributes.headline
Åndelig smerte - besøg af præst - Reflektion d. 4/4

# data[].attributes.subject
Åndelig smerte - besøg af præst - Reflektion d. 4/4

# data[].attributes.body
Besøget af præsten var et inspirerende tiltag. Jeg havde en forestilling om hvordan en præst var og derfor også en forhåndsindstilling til dagen, som jeg egentlig troede ville blive kedelig. Jeg har set på præster som værende ophøjede, utilnærmelige og uinspirerende. Min holdning bygger på de erfaringer jeg har haft . Mødet med Lil har ændret mit syn, for hun var både inspirerende, livlig, hjertelig og absolut ikke utilnærmelig. Hendes tilgang til arbejdet som præst og hendes rolle som den lindrende for mennesker i smerte var tydeligt et kald for hende, og en øjenåbner for mig i forhold til præstens job, som jeg egentlig mest forbinder med kirkelige handlinger. Selv om det måske virker hårdt, at hun går til stålet istedet for at stryge mennesker med hårene synes jeg kun er godt, for så opnår disse mennesker en større selvindsigt og mulighed for at reflektere over deres handlinger. Ift alt den smerte hun møder, og hvordan hun håndtere det håber/tror jeg at det kan blive en læring for mig, når jeg går ind i jobbet som SSA'er, og kommer til at stå i situationer som er svære følelsesmæssigt.

# data[].attributes.body
Forskning viser, at åndelig omsorg kan lindre både fysiske og psykiske smerter samt føre til bedre mestring af f. eks. et palliativt forløb eller livet som kronisk syg. Omvendt viser forskning også, at mangel på åndelig omsorg kan gøre syge mere bekymrede og angste og give flere smerter.

# data[].attributes.body
Sjælesorg betyder omsorg for sjælen og er en mulighed for at tale med et andet menneske om lige præcis det, der tynger dig.

Alle har mulighed for at bede om sjælesorgssamtale med en af sognets præster. Man retter direkte henvendelse til den præst, man ønsker samtalen med.
Præsten har tavshedspligt, og samtalerne tager udgangspunkt i det, du gerne vil tale om.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Dorte Toudal Viftrup
SYGDOM // KOMMENTAR - Forskning har påvist, at åndelig og eksistentielle livsaspekter negligeres i sundhedsvæsenet. Derfor har WHO sat fokus på dette gennem begrebet 'Total Pain', og også i Danmark er der nu udarbejdet retningslinjer og anbefalinger til bedre omsorg i sundhedsvæsenet for alvorligt syge.
Både international og dansk forskning har vist, at når mennesker får en kronisk eller livstruende sygdom, oplever de en intensivering af eksistentielle og åndelige overvejelser og behov. Disse behov intensiveres i takt med sygdommens sværhedsgrad, udvikling og udsigt til snarlig død. Samtidigt kan kronisk syge og livstruede patienter øge deres livskvalitet ved at tale om deres følelser og tanker af eksistentiel og åndelig karakter med det sundhedsfaglige personale.

Patienternes eksistentielle og åndelige behov bliver dog ikke imødekommet i tilstrækkelig grad, hverken globalt eller i det danske sundhedsvæsen. Derfor har WHO sat fokus på dette gennem begrebet ' Total Pain'. Total Pain udvikledes i det palliative felt i sundhedsvæsenet. Det vil sige til patienter, hvis sygdom ikke kan helbredes, men hvor deres livskvalitet kan øges gennem lindrende og livsforlængende behandling.

De sundhedsprofessionelle lykkes med at lindre patientens eksistentielle lidelse, når den 'sundhedsfaglige' træder lidt i baggrunden og 'medmennesket' i stedet træder frem i relationen

Total Pain indbefatter fire typer af smerte, som det sundhedsfaglige personale skal drage omsorg for. Disse er fysisk, psykisk, social og åndelig-eksistentiel smerte.

Forskning har dog vist med tydelighed, at indsatsen for det fjerde aspekt af Total Pain er den mest underbelyste og mindst behandlede i sundhedsvæsenet. Ligesom der mangler en generel forståelse for, at de fire aspekter at smerte spiller sammen, påvirker hinanden og derfor skal adresseres i samspil.

Eksistentiel og åndelig omsorg handler om, at forstå og drage omsorg for menneskelig lidelse og behov som et større hele, netop fordi patienter er hele mennesker.

Flere sundhedsfaglige instanser som Etisk Råd og Sundhedsstyrelsen har udarbejdet retningslinjer og anbefalinger til bedre eksistentiel og åndelig omsorg i sundhedsvæsenet. De internationale nation-wide guidelines har defineret eksistentiel og åndelig omsorg (eng: spiritual care) som omsorg, der medtænker og kerer sig for patientens:

1. Eksistentielle udfordringer

2. Værdibaserede overvejelser og tilgange

3. Religiøse overvejelser og ståsteder.

Medmenneskeligt tilstede

Forskningsgruppen i eksistentiel og åndelig omsorg fra Forskningsenheden for Almen Praksis på Syddansk Universitet har fokus på, hvordan det står til med de åndelige og eksistentielle sygdomsaspekter i det danske sundhedsvæsen. De er dog allermest optaget af, at forskningen bliver brugt blandt patienter på de danske hospitaler, hospices, plejehjem og hos den almenpraktiserende læge.

Derfor er de i fuld gang med at udvikle og kvalitetssikre forskningsbaseret efteruddannelse i eksistentiel og åndelig omsorg.

Et undervisningsforløb for personale på hospicer, som blev udviklet sammen med Arresødal hospice og Hospice Sydfyn, var struktureret omkring tre fokusområder. Disse var:

1. Det sårbare medmenneskelige møde

2. Selvrefleksion

3. Fælles sproglighed.

Formålet med undervisningen var, at deltagerne skulle opøve at være medmenneskeligt tilstede, møde patienten som helt menneske, og ligeledes reflektere over sig selv som helt menneske.

Dette skulle de gøre sammen med deres kollegaer, således de fik mere fælles sprog for de eksistentielle, åndelige og religiøse emner, alvorligt syge mennesker har.

Selve undervisningen indeholdt øvelser fra Eksistenslaboratorium, hvor deltagerne reflekterede sammen og individuelt over mening, eget åndeligt, eksistentielt eller religiøst ståsted, overvejelser eller tvivl, og hvordan man er medmenneske og sundhedsprofessionel i mødet med lidelse.

De skulle også deltage i en teaterworkshop med improvisationsskuespillere. Her arbejdede de sundhedsprofessionelle med sårbarhed, sproglighed, nærvær og omsorg i mødet med patienter.

Efteruddannelse i eksistentiel og åndelig omsorg virker

Responsen og feedbacken på kurserne har været overvejende positive. Særligt oplevede deltagerne, at den eksistentielle og åndelige omsorg blev helt konkret igennem improvisationsteaterworkshoppen. Det sundhedsfaglige personale oplever også, at efteruddannelse i eksistentiel og åndelig omsorg er udfordrende på en anderledes måde, end anden ny læring i sundhedsvæsenet. Vi fandt, at det er nødvendigt målrettet at adressere de sundhedsprofessionelles barrierer for at varetage patienters eksistentielle og åndelige behov i efteruddannelsen.

Det betyder, at disse efteruddannelser har en anderledes karakter end meget andet sundhedsfaglig efteruddannelse. For eksempel skal de sundhedsprofessionelle lære at 'være i' ikke at have en løsning på patientens eksistentielle lidelse. Det er der netop ingen behandling eller pille til. Derimod lindrer det patienten og øger hans eller hendes livskvalitet, hvis den sundhedsprofessionelle kan være omsorgsfuldt, nærværende og lyttende tilstede i relationen med patienten. Disse medmenneskelige og relationelle kvaliteter udspringer ikke af et medicinsk og løsningsfokuseret paradigme, som det sundhedsfaglige personale primært er skolet i.

Danskere er private omkring eksistentielle og åndelige livsaspekter, hvilket derfor betyder, at både patienter og sundhedsfagligt personale generelt er tøvende med at udtrykke og i gangsætte samtaler om eksistentielle og åndelige emner

Faktisk finder vi, på adskillige af kurserne i eksistentiel og åndelig omsorg, at de sundhedsprofessionelle lykkes med at lindre patientens eksistentielle lidelse, når den 'sundhedsfaglige' træder lidt i baggrunden og 'medmennesket' i stedet træder frem i relationen. Det kræver dog ofte mere øvelse 'at være medmenneske' end 'at være sundhedsprofessionel', men de sundhedsprofessionelle både kan og ønsker at blive bedre til inddrage disse livsaspekter i deres faglighed.

Der er mange barrierer for eksistentiel og åndelig omsorg

Der er udkommet et nyligt dansk studie fra Forskningsenheden for Almen Praksis på Syddansk Universitet om lægers perspektiver på, hvorfor åndelige og eksistentielle livsaspekter negligeres i sundhedsvæsenet. Det peger på, at den primære barriere for den manglende eksistentielle og åndelige dialog mellem læge og patient skyldes den enkelte læges personlige forankring i et dominerende medicinsk paradigme, der er karakteriseret ved at være 'løsningsfokuseret' og 'trosforskrækket'. Andre studier fremhæver, at problemet skyldes sundhedspersonalets mangelfulde viden og uddannelse på feltet, samt en oplevelse af manglende tid, sprog, manglende selvrefleksion og andre personlige barrierer.

Andre studier har samtidigt vist, at danskere er private omkring eksistentielle og åndelige livsaspekter, hvilket derfor betyder, at både patienter og sundhedsfagligt personale generelt er tøvende med at udtrykke og igangsætte samtaler om eksistentielle og åndelige emner. Danskere taler derfor heller ikke om, hvad eksistentiel og åndelig omsorg egentligt er. Det er derfor vanskeligt at adspørge patienter, om de oplever at få god eksistentiel og åndelig omsorg, og hvordan de synes, at sundhedsprofessionelle bliver bedre til at yde dem denne omsorg.

"Men hvis patienterne ikke kan fortælle os, hvad de behøver, så mangler de vel ikke noget?". Det er et af de spørgsmål som forskere i eksistentiel og åndelig omsorg ofte møder fra sundhedsprofessionelle. Svaret er dog, at patienterne rent faktisk mangler noget, men de har svært ved at give udtryk for dette. Patienterne tøver med og mangler sproglighed til at udtrykke disse behov. De har derfor brug for at blive taget ved hånden af de sundhedsprofessionelle, så de sammen kan finde udtryk og forståelse for patientens omsorgsbehov. Eksistentiel og åndelig omsorg er netop ikke noget, der kan tjekkes af i et somatisk symptomskema, men er derimod relationelt forankret. Det er i det medmenneskelige møde, hvor patienten bliver mødt som et helt menneske, at den gode eksistentielle og åndelige samtale og omsorg opstår.

Måske netop på grund af disse barrierer hos sundhedsfagligt personale og hos danske patienter, har vi brug for mere eksistentiel og åndelig omsorg i det danske sundhedsvæsen. Det ser i hvert fald ud til at være godt for både patienter og personale at skabe plads til hele mennesker.

FAKTA - Hvad er et Eksistenslaboratorium?
Eksistenslaboratorium Bag initiativet - efter idé af hospitalspræst, Maria Baastrup Jørgensen - står Region Hovedstaden Center for HR. Hospitalspræst Birgitte Bjørn Stimpel sidder i projektgruppen. Et laboratorieforløb består af en serie undervisningsmoduler - eller 'laboratorier' af 2 timers varighed. Der afholdes 3 laboratorier med ca. tre ugers mellemrum. Et laboratoriehold består af 6-8 deltagere. I laboratorierne arbejdes der via oplæg og øvelser blandt andet med at få justeret egne forventninger og forestillinger i relation til det, der er svært i kontakten, og vi inddrager flittigt den sundhedsprofessionelles egne oplevede barrierer i forhold til at indgå i eksistentielle samtaler. Det kan fx være: Manglende afklaring om egne værdier, manglende naturligt sprog om eksistensen, manglende tid til at yde eksistentiel støtte eller manglende viden om eksistentielle temaer. På Bispebjerg Hospital tilrettelægges og afvikles laboratorierne af hospitalspræst Birgitte Bjørn Stimpel. Eksistenslaboratorieholdene etableres efter aftale med en afdelingsledelse og afvikles i arbejdstiden. er en undervisningsmodel til sundhedsprofessionelle med det formål at ruste dem bedre til at indgå i samtaler med patienter og pårørende om de grundlæggende eksistentielle temaer, der er på spil, når mennesker rammes af sygdom. I laboratorierne etableres en samtale og et rum, hvor der kan arbejdes med og sættes ord på eksistensen.

Dorte Toudal Viftrup

# data[].attributes.attachment_link.title
Total Pain. Patienter har brug for eksistentiel og åndelig omsorg: Der skal være plads til hele mennesker og patienter * POV International

# data[].attributes.attachment_link.description
SYGDOM // KOMMENTAR - Forskning har påvist, at åndelig og eksistentielle livsaspekter negligeres i sundhedsvæsenet. Derfor har WHO sat fokus på dette gennem

# data[].attributes.body
Smertelindrende metoder:

nærværhed

Massage

Hjælp til velvære - personlig pleje

Musikterapi

Vejrtrækningsøvelser

Medicinsk lindring - fjernelse af bivirkninger

Præstesamtaler

Støtte/motivation til at få afsluttet konflikter, så der kan komme ro i sindet.

Fysioterapi

# data[].attributes.body
Den palliative indsats har til formål at øge livskvaliteten for mennesker med livstruende sygdom og deres pårørende ved at forebygge og lindre smerte og lidelser. Lidelserne kan både være fysiske, psykiske, sociale og åndelige. Efter patientens død handler den palliative indsats om at støtte de efterladte.3. jan. 2024