# data[].attributes.body
10. Mi jellemzi a kombinációs statisztikai táblát?

10. Válasz: Csak csoportosító sorok alkotják, így az adatok vízszintesen és függőlegesen is összegezhetők.

# data[].attributes.body
9. Mi jellemzi a csoportosító statisztikai táblát?

9. Válasz: A csoportosító táblázatban van egy csoportosító sor, és egy leíró/összehasonlító sor.

# data[].attributes.body
8. Mi jellemzi az egyszerű statisztikai táblát?

8. Válasz: Nincs benne csoportosító sor, azaz nem képezhető összesen rovat, tehát leíró és/vagy összehasonlító sorok alkotják.

# data[].attributes.body
7. Mi jellemzi a leíró, összehasonlító és csoportosító statisztikai sorokat?

7. Válasz: A leíró statisztikai sorok célja az adatok összefoglalása és jellemzése. Tipikus statisztikai mutatókat tartalmaznak.

Az összehasonlító statisztikai sorok különböző csoportok vagy időpontok szerint hasonlítják össze. Céljuk az eltérések, tendenciák és összefüggések vizsgálata.

A csoportosító statisztikai sorok az adatokat csoportokba rendezik és elemzik. Segítik az adatok szerkezetének és elosztásának megértését a különböző kategóriákban.

# data[].attributes.body
6. Mi a statisztikai sor és a statisztikai tábla?

6. Válasz: A statisztikai sor, a rendelkezésre álló adatok adott ismérv szerinti rendelkezése. Ez lehet adatsor, eloszlás, vagy idősor. Az adatok leíró sorokba rendezhetőek.

A statisztikai táblák egymással összefüggő statisztikai sorokat tartalmaznak. Célja az adatok szervezése, áttekinthetővé tétele --> könnyebb vizsgáláshoz vezet.

Típusai az egyszerű, csoportosító és kombinált tábla.

# data[].attributes.body
5. Milyen nem véletlenen alapuló mintavételi technikákat ismer?

5. Válasz: A kvótás kiválasztást (pl.: előre meghatározzuk hogy hány válaszadónak kell lennie), a "hólabda" technikát (pl.: adott személy ismeretségi köréből indul ki de figyelmen kivül hagyhatja az elemzés szempontjából meghatározó egyéneket), koncentrált kiválasztást (pl.: a domináns elemek nagyobb arányban jelennek meg a mintában), a szisztematikus kiválasztást (pl.: lépésről lépésre adokat gyűjt egy adott kiindulópontból) és az önkényes kiválasztást (szubjektív módon válogatja az elemeket --> komoly problémákhoz vezet).

# data[].attributes.body
4. Milyen véletlenen alapuló mintavételi technikákat ismer?

4. Válasz: A véletlenen alapuló mintavételi technikák közé tartozik az egyszerű véletlen mintavétel; a rétegzett mintavétel; a független, azonos eloszlású mintavétel és a csoportos mintavétel.

# data[].attributes.body
3. Mit tekinthetünk statisztikailag reprezentatív mintának?

3. Válasz: Reprezentatív az a minta, ahol a mintaelemeket meghatározott elvek mentén választjuk ki, és ilyen módon jól jellemzi az alapsokaságot, így a sokaság egészére vonatkozóan vonhatunk le következtetéseket. Így a teljeskörű megfigyelésből fakadó mintavételi hiba is meghatározható.

# data[].attributes.body
2. Melyek a primer és a szekunder adatforrások jellemzői?

2. Válasz: A primer adatok, amikor a szekunder információk nem elegendőek, a vállalat megkérdezéssel, kísérletezéssel, megfigyeléssel...stb. szerzik meg a szükséges információkat.

A szekunder adatok, másnéven "íróasztal kutatás", ugyanis az adatokat az íróasztalnál ülve is össze tudjuk gyűjteni.

# data[].attributes.body
1. Mi a különbség a sokaság és a minta között?

1. Válasz: A statisztikai sokaság a vizsgálni kívánt jelenség valamennyi elemének összessége. A statisztikai sokaság elemeinek számát tekintve lehet véges vagy végtelen számú. A gyakorlatban végtelen számú sokasággal ritkán találkozunk.

A minta a vizsgálni kívánt jelenség által érintett sokaság elemeinek egy része.