# data[].attributes.body
Tutkinnoissa, koulutuksessa ja niiden järjestämisessä tulee ottaa huomioon työ- ja elinkeinoelämän tarpeet. Tutkintoja ja koulutusta suunniteltaessa, järjestettäessä, arvioitaessa ja kehitettäessä sekä osaamistarpeista ennakoitaessa tulee tehdä yhteistyötä työ- ja elinkeinoelämän kanssa”. (Laki ammatillisesta koulutuksesta 2017/ 4§.)

# data[].attributes.body
Kumppanuus on työelämän mukaan ottamista suunnittelemaan, toteuttamaan ja kehittämään koulutustarjontaa ja laajempaa yhteistyötä. Tärkeää on kumppanien keskinäinen luottamus, yhteiset toimintaperiaatteet ja tavoitteet, vastavuoroisuus ja arvon tuottaminen molemmille osapuolille. Kumppanuus on säännöllistä yhteistyötä ja edellyttää sitoutumista. Kumppanuus on yhteys, joka mahdollistaa tiedon, osaamisen ja tietopääoman jakamisen osapuolien välillä. (Kumppanuutta kehittämässä, 2019.)

# data[].attributes.body
Opiskelija osoittaa osaamisensa näytöissä työpaikalla aidoissa työelämän tehtävissä

Työpaikalla tapahtuva oppiminen tarjoaa oppimisympäristön, jossa voi oppia muunlaista tietoa ja taitoa kuin koululla

Suurin osa työssä tarvittavista taidoista opitaan vasta työssä.

Työpaikan toimintatavat ja kulttuuri tutuksi

Edistää työllistymistä, "jalka oven väliin"

Mitä enemmän voidaan siirtää opintoja työpaikalle, sitä nopeammin opiskelija yleensä valmistuu --> motivaationa työpaikka

työelämäjaksot kehittävät sosiaalista taitoja, omatoimisuutta ja kehittävää työotetta

# data[].attributes.body
opettajan tulee käyttää työaikaa yhteistyöverkostojen luomiseen ja suhteiden ylläpitämiseen

säännölliset työelämäjaksot tarpeellisia opettajan ammattitaidon ylläpitämiseksi

opetettavista kokonaisuuksita tarvittavan ydinosaamisen tunnistaminen

yritysvierailut ja asiantuntijaluennot --> alan viimeisin tieto esimerkkinä opetuksessa, tieto työelämän uutuuksista siirtyy opetukseen

Työelämätuntemus mahdollistaa sopivien opiskelijoiden ohjaamisen työpaikoille ja oppijoiden erityistarpeiden huomioimisen

# data[].attributes.body
Opettajien tulee ottaa työelämäyhteistyössä huomioon työpaikan toimintalogiikka ja jalkautua konsultoivalla työotteella työpaikoille järjestämään opiskelijan osaamisen hankkimisen edellytyksiä. ( Haapakoski & Åkerblad, 2021.)

# data[].attributes.body
Ohjaajan pitäisi olla perillä osaamistavotteista ja ohjata niiden mukaisesti. Harjoittelija ei ole vain ylimääräinen käsipari.

ohjauskoulutus ja yhteistyö tässä oppilaitoksen kanssa on tarpeellista!

tyäpaikkaohjaajan rooli on tärkeä osaamisen tunnustamisessa - onko tarvittavaa osaamista? Täytyy osata tunnustaa myös epäsopivuus alalle!

# data[].attributes.body
Työelämän kanssa tehtävässä yhteistyössä on oppilaitoksen puolelta tärkeää huomioida se, että työpaikkaohjaajat sekä muut opiskelijan kanssa työpaikalla toimivat henkilöt osaavat tukea opiskelijan toimijuutta sekä osallisuutta. Tämä ei ole teutunut aina parhaalla mahdollisella tavalla, joten siihen tulisi kiinnittää nykyistä enemmän huomiota työelämäyhteistyötä kehitettäessä.(Selkivuori, 2015.)

# data[].attributes.body
Työelämäyhteistyö on oppilaitoksen ja työpaikan välistä rajapintaa, jossa tarjotaan opiskelijalle mahdollisuus hankkia osaamista aidossa työympäristössä. (Selkivuori & Torikka, 2018.)

# data[].attributes.body
Koulutuksen järjestäjälle myönnetään laskennallisesti perusrahoitusta, suoritusrahoitusta ja vaikuttavuusrahoitusta.

Vaikuttavuusrahoituksessa opiskelijoiden työllistyminen, jatko-opintoihin siirtyminen sekä opiskelija- ja työelämäpalaute vaikuttavat rahoituksen määrään. Työelämäpalautejärjestelmä otettiin käyttöön vuonna 2021. Vaikuttavuusrahoituksen kautta pyritään ohjaamaan koulutuksen järjestäjiä muun muassa suuntamaan toimintaa osaamistarpeita vastaavaksi. Se kannustaa myös kehittämään työelämän yhteistyömalleja työllistymisen tukemiseksi. (957/2017; OKM 2023a.)

# data[].attributes.body
Haasteena on, miten opiskelijan osaaminen ja tutkinnon perusteet vastaavat työelämän tarpeita.

Tavoite olisi, että koulutus olisi askeleen edellä koulutustarvetta

# data[].attributes.body
oppilaitoksen ja työelämän yhteiset kehittämishankkeet hyödyntävät osapuolia monella tapaa

Opetussisältöihin "oikeiden", työelämälähtöisten tuotteiden/paveluiden innovointia

työelämälähtöiset ja työelämää palvelevat tutkimushankkeet esim.opinnäytetöinä ->motivaatio, työmahdollisuudet, jatkotutkimushakkeet

uudenlaisten työtapojen harjoitteleminen osana opintoja todellisissa työympäristöissä

työelämän tuki opiskelijan rinnalla

opintosisältöjen vastaavuus työelämän tarpeisiin, koulutuksen järjestäjien mahdollisuudet reagoida elinkeinorakenteen muutoksiin paranevat

oppilaitosten tuore tietotaito työelämän hyödyksi

# data[].attributes.body
juuri opitun asian vieminen käytäntöön todellisessa asiakaskontaktissa -> tiedon uudelleen muodostus

toiminnalliset opintokokonaisuudet

# data[].attributes.body
Yrityksillä on viidenlaisia motiiveja hakeutua oppilaitosyhteistyöhön:

työntekijöiden rekrytointi - jo opiskelun aikana johdatus yrityksen kulttuuriin ja arvoihin, opiskelija sopivuuden arviointi: sopivuus tiimiin, osaaminen vrt. tehtävät, kehittymiskyky ym.

Vaikuttaminen tulevien työntekijöiden osaamiseen - turvataan tarvittava osaaminen ja työntekijöiden riittävyys ja pysyvyys, kasvun turvaaminen, kohtaanto-ongelman ratkaiseminen

Yhteistyön hinta-laatusuhde: Yhteistyö ammatillisten koulutuksen kanssa on maksutonta, vaikka opiskelijan työpaikkaohjaus ja perehdytys vievät aikaa varsinaisesta työstä.

Uusien ajatusten ja ideoiden saaminen: case-opetus, opiskelijaprojektit, yhteinen ideointi, kyseenalaistaminen, innovoini

Nopea yhteistyömuoto: kun jokainen opiskelija etenee yksilöllisellä tahdillaan, voidaan lyhyellä aikataululla ja nopeasti järjestää yritykseen työssä oppija yrityksen tarpeiden mukaan. Oppilaitosyhteistyö on usein joustavaa ja nopeasti toteutettavissa esin. projektityöt

(Vihervaara, 2015.)

# data[].attributes.body
Karvin selvityksen (2022-2023) mukaan ammattikorkeakoulujen ja ammatillisen koulutuksen välillä tulisi käydä enemmän vuoropuhelua - ammatillisen koulutuksen ja työelämäkokemuksen jälkeen jatko-opiskelemaan tulevien ammatillinen osaaminen tunnustettaisiin osaksi opintoja.