# data[].attributes.body
Artiklen er fra: Experimentarium.dk

Kort referat: Artiklen diskuterer de synlige konsekvenser af klimaforandringerne, som både kan ses i naturen og påvirker samfund over hele verden. Selvom det er svært at påvise de direkte konsekvenser for mennesker og samfund, er der stadig mange rapporter om områder og befolkningsgrupper, der lider under tørkeperioder, mangel på drikkevand, hedebølger og ekstreme vejrfænomener. FN's klimapanel har udarbejdet vurderingsrapporter, der giver et overblik over klimaforandringernes nuværende og potentielle konsekvenser for naturen og samfundet.

Egen kommentar til artiklen: Jeg synes at det er vigtigt at forstå, at klimaforandringerne ikke kun påvirker naturen, men også vores økonomi og livsstil. Det er derfor nødvendigt at træffe hurtige og effektive foranstaltninger for at mindske vores CO2-udledninger og bremse den globale opvarmning, hvis vi vil sikre en bæredygtig fremtid.
Opslået af: Julie
Link: https://www.experimentarium.dk/klima/klimaforandringernes-konsekvenser-mennesket/

# data[].attributes.body
Artikel er fra: https://videnskab.dk

Referat: En ny model kan påvise, hvordan varmen påvirker koldblodet krybdyr, men kan oså bruges til at se, hvilke påvirkninger højre temperature har for pattedyr.
Forskergruppen bag modellen har undersøgt den australske pungrotte, der er vant til at leve i varme omgivelser. Men stiger temp. et par grader kan dette medfører at de dør af dehydrering.
Rovfugle som levere af at spise pungrotte vil der med få det sværrer ved at finde føde, og det kan derfor påvirke store dele af økosystemet.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Forskere fra universiteter i Melbourne, Sydney og Wisconsin har lavet en model til at beregne hvordan dyr på land kan blive påvirket af global opvarmning.

Forfatteren bag undersøgelsen, professor Michael Kearney fra University of Melbourne, siger til forskning.no, at modellen kan bruges til at se på alle typer dyr i forskellige områder i verden, og at den også medtager dyrenes evne til at regulere deres egen kropstemperatur ved at ændre opførsel. Dette er det første modelværktøj af denne type.

Resultaterne fra undersøgelsen bliver publiceret i næste nummer af journalen 'Proceedings of the National Academy of Sciences'.

Kearney har blandt andet arbejdet sammen med professor Warren Porter fra University of Wisconsin-Madison, som er en af grundlæggerne af dette forskningsfelt, som går ud på at opstille modeller for at se på dyrs opførsel i forhold til miljøet.

"I denne undersøgelse valgte vi at se på en almindelig type dyr her på planeten - koldblodede dyr - som ikke kan varme sig selv med egen metabolisk varme. Vi kan også modellere varmblodede dyr, men disse har jo normalt den samme kropstemperatur uafhængig af miljøets temperatur," siger Kearney.

Slog to discipliner sammen

Han fortæller, at modellen blev til ved at slå to forskellige teknikker sammen. Den ene er 'biofysisk økologi', som går ud på at forudse et dyrs kropstemperatur ved at benytte de termodynamiske love, som siger, at mængden af energi som kommer ind i et dyr er den samme som den der kommer ud.

"Hvis man så kender vindhastigheden, lufttemperaturen, solstrålingen, hvordan dyret reflekterer sollys og hvilken størrelse og form dyret har, så kan man forudsige hvilken kropstemperatur et koldblodet dyr har," siger Kearney.

Denne metode blev kombineret med geografiske informationssystemer som kan lave alle mulige slags kort og oversigter, blandt andet for at se klima og temperaturer forskellige steder på jorden.

"Da vi lavede denne model og lagde den over et verdenskort, kunne vi se, at i mange dele af verden, specielt i tropiske områder hvor den største biologiske mangfoldighed er, så er de koldblodede dyr varme nok, og deres problem bliver at sænke kropstemperaturen," siger Kearney.

Kan dø hvis det bliver for varmt

Han siger at krybdyrene vil begynde at opføre sig anderledes hvis temperaturen stiger, og at de fleste af dem er meget følsomme overfor temperaturstigninger.

Hvis et firben ikke kan grave sig ned under jorden eller lægge sig i en vandpyt for at holde kropstemperaturen nede, så kan det dø. Dette kan få dramatiske konsekvenser for økosystemet.

"Eksempelvis vil et koldblodet dyr i Skandinavien, som foretrækker en kropstemperatur omkring 30 grader, kunne bruge mere tid på være aktiv og søge efter mad, hvis det bliver et par grader varmere."

"Det vil også potentielt få bedre livsbetingelser og flere unger. Krybdyr i disse dele af verden vil gerne have, at det skal være varmere," fortæller Kearney.

"I en tropisk skov er det anderledes. Her lever krybdyrene i et allerede varmt miljø, hvor de søger skygge fra solen, og de har derfor meget begrænsede muligheder for at sænke deres kropstemperatur."

Professor Kearney siger, at undersøgelsen af klimaforandringers konsekvenser for firben er meget generel, men tilføjer at metoden også kan bruges for andre dyr.

Kearney har tidligere også anvendt lignende modeller til at se på hvordan padders udbredelse vil forandres i Australien ved en temperaturstigning og hvordan ændringer i vandlagring kan påvirke Australiens myggepopulationer.

Pungrotter dør i varmen

Den model forskerne har lavet kan også bruges på varmblodede dyr som pattedyr og fugle, og de er nu i gang med en undersøgelse som skal se på australske pungrotter.

Kearney siger, pungrotterne er ganske sårbare overfor klimaforandringer, specielt i de fugtige tropiske områder i den nordlige del af landet.

"Pattedyr regulerer varme ved at svede og behøver derfor mere vand, jo varmere det er. Et dyr som pungrotten får alt det vand, den behøver ved at spise blade og planter, så en temperaturstigning vil føre til, at de dehydrerer og dør."

"De rovfugle, som spiser pungrotter, vil derfor få sværere ved at finde føde, og følgevirkningerne for økosystemet kan blive dramatiske," siger han.

Hedebølgen dræbte dyr

Kearney fortæller at den seneste tids enorme skovbrande i delstaten Victoria var delvis forårsaget af rekordtemperaturer på over 46 grader, og at mange koalabjørne, pungrotter og flyvende hunde døde i varmen.

"Disse dyr afkøler sig normalt ved at gispe og ånde hurtigt og ved at slikke fugt på deres pels, men kunne altså ikke klare at holde temperaturen nede, da vi nåede disse ekstreme temperaturer."

Han siger, at dette er dyr som er vant til høje temperaturer, gerne omkring 40 grader om sommeren.

"Det at de dør, når temperaturen stiger blot nogle få grader, viser hvor sårbare disse arter er overfor klimaforandringer," afslutter Kearney.

© forskning.no. Oversat af Johnny Oreskov

Læs flere artikler om klimaforskning: Klik på knappenålene på kortet

Vis stort kort

# data[].attributes.attachment_link.description
Forskere fra universiteter i Melbourne, Sydney og Wisconsin har lavet en model til at beregne hvordan dyr på land kan blive påvirket af global opvarmning. Forfatteren bag undersøgelsen, professor Michael Kearney fra University of Melbourne, siger til forskning.no, at modellen kan bruges til at se på alle typer dyr i forskellige områder i verden, og at den også medtager dyrenes evne til at regulere deres egen kropstemperatur ved at ændre opførsel.

# data[].attributes.headline
Artikel: Derfor trues isbjørnen af klimaforandringerne

# data[].attributes.subject
Artikel: Derfor trues isbjørnen af klimaforandringerne

# data[].attributes.body
Artiklen er fra: https://www.dr.dk/nyheder/viden/miljoe/derfor-trues-isbjoernen-af-klimaforandringerne

Kort referat:
I artiklen står der, at der er temperaturstiningen og det vil skabe store problemer for isbjørne. Der er også snakke om, at dyr har 3 muligheder for at leve.

Egen kommentar til artikel:
Det er ikke godt....

- Christina G

# data[].attributes.headline
Artikel fra Miljøministeriet. Klimaændringer påvirker havets dyre- og planteliv

# data[].attributes.subject
Artikel fra Miljøministeriet. Klimaændringer påvirker havets dyre- og planteliv

# data[].attributes.body
Referat af artiklen:
Jorden og verdenshavene er blevet varmere i de sidste 100 år. Disse ændringer har betydning for livet i havene. Temperaturstigningen medvirker at vandstanden i verdenshavene stiger. For hver grad temperaturen stiger, øges verdenshavene med 10 cm.
I vandende omkring Danmark kan klimaforandringerne tilføre flere næringssalte. Dette giver bedre forhold for alger og plankton, som øger risikoen for iltsvind.

Min kommentar:
Artiklen giver indblik i konsekvenserne af klimaforandringer og hvilken betydning det har for fiskeri og fiskebestanden.

EMILIE

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Det kan få uheldige følger, hvorimod et stabilt miljø i oceanerne ser ud til at øge den biologiske mangfoldighed.

Vidste du at...

Man allerede nu kan se en indvandring af sydlige arter af fisk til Nordsøen, og at der er en risiko for, at nordlige arter, som f.eks. torsk, til gengæld kan blive sjældne.

Fakta om klimaændringer

Jorden og dermed oceanerne er i de sidste hundrede år blevet varmere. Sådanne ændringer har betydning for den biologiske mangfoldighed overalt i oceanerne, men især i aktiske egne.

Der er dog stor usikkerhed om, hvad ændringerne i oceanerne vil betyde i fremtiden. Ikke desto mindre forventer man en ændring i udnyttelsen af oceanerne til fiskeri, turisme og friluftsliv.

I de danske farvande kan klimaændringer bl.a. betyde mere regn og dermed mere ferskvand til Østersøen. Det vil øge tilførsel af næringssalte til farvandene, hvilket vil skabe grobund for en større mængde plankton og flere alger, og derved forøge risikoen for iltsvind.

Klimaændringer vil for eksempel også kunne påvirke fiskebestandenes fødegrundlag, og dermed fiskebestandenes sammensætning og størrelse.

Hvis vi får mildere vintre kan det også have positive effekter på for eksempel visse fuglearter.

Lovgivning

Den danske klimapolitik koordineres af Miljøstyrelsen

Links

Miljøstyrelsen : fx strategi for dansk klimapolitik og Koyotu-protokollen

Om vejret : fx Dansk Klimacenter, klimamodeller, fremtidig udvikling i oceanerne.

Danmarks Miljøundersøgelser : fx rapport om tilpasninger til klimaændringer

ICES fx projekter omkring Nordsøen

Conwoy : Effekter af klimaændringer i Danmark - Tværfaglig forskning.

Klimadebat.dk - Dansk forum om klimaændringer og global opvarmning

# data[].attributes.attachment_link.description
Det kan få uheldige følger, hvorimod et stabilt miljø i oceanerne ser ud til at øge den biologiske mangfoldighed. Vidste du at... Man allerede nu kan se en indvandring af sydlige arter af fisk til Nordsøen, og at der er en risiko for, at nordlige arter, som f.eks.

# data[].attributes.headline
Artikel `Hvordan dyr og planter vil reagere på den globale opvarmning?`

# data[].attributes.subject
Artikel `Hvordan dyr og planter vil reagere på den globale opvarmning?`

# data[].attributes.body
Artiklen er fra: videnskab.dk
Kort referat: artiklen forklarer hvordan dyr og planter vil reagere på den globale opvarmning, hvordan Jordens økosystemer vil blive påvirket.
Kommentar til artiklen: Jeg synes at det er meget vigtigt at føle med og prøver at gør alt hvad vi kan, fordi dyrene omkring os risikerer at forsvinde fra vores planet.
Opstået af : Veronika
Link: https://videnskab.dk/naturvidenskab/hvordan-finder-vi-ud-af-hvordan-dyr-og-planter-vil-reagere-paa-den-globale-opvarmning#:~:text=N%C3%A5r%20klimaet%20%C3%A6ndres%20pludseligt%2C%20vil,migrerer%2C%20n%C3%A5r%20forholdene%20%C3%A6ndrer%20sig.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
De igangværende klimaforandringer påvirker ikke bare mennesket, men faktisk alt liv på Jorden. Med et varmere klima og ændrede livsbetingelser må planter og dyr tilpasse sig de nye forhold - for eksempel ved at bevæge sig mod koldere egne.

Ved at undersøge hvordan fortidens bratte klimaforandringer har påvirket dyre- og plantelivet, kan vi bedre forudsige, hvordan det vil reagere på fremtidens klima.

I denne artikel vil jeg dykke ned i, hvordan dét kan lade sig gøre.

Klimaforandringer går stærkere end nogensinde i Jordens historie

Det er meget svært at forudse, præcis hvordan biosfæren dvs. de levende organismer vil reagere på den globale opvarmning, og hvordan Jordens økosystemer vil blive påvirket.

De igangværende klimaforandringer foregår meget hurtigt i forhold til de naturlige klimaforandringer, som Jorden har oplevet i de 11.500 år, der er gået siden den sidste istid. I hele den periode har Jordens klima været ret stabilt, mens den menneskelige afbrænding af fossile brændstoffer indtil nu har medført én grads global opvarmning på bare 50 år.

Fra de seneste 11.500 år, som er den nuværende mellemistid, Holocæn, har vi derfor ikke gode eksempler på, hvordan biosfæren reagerer på en brat klimaforandring, som den vi oplever nu.

Under den sidste istid, som varede i næsten 100.000 år, oplevede den nordlige halvkugle derimod en række bratte klimaændringer, som er sammenlignelige i hastighed og størrelse med de menneskeskabte klimaændringer (se Figur 1).

LÆS OGSÅ: Klimastudie: Det, der skete på 20.000 år i istiden, kan nu ske på 150 år

Havstrømme skabte bratte forandringer i istidens klima

De bratte klimaændringer blev opdaget for cirka 50 år siden, hvor man første gang registrerede dem i 3 km. lange Grønlandske iskerner, der blev boret i Indlandsisen.

Indtil da havde man antaget, at istidens klima var koldt og stabilt på samme måde, som klimaet i Holocæn er stabilt. Men analyser af iskernerne viste derimod, at temperaturen i Grønland i nogle tilfælde steg op til 15 grader på få årtier.

I modsætning til den igangværende globale opvarmning skyldes istidens klimaændringer dog ikke ændringer i mængden af drivhusgasser i atmosfæren.

Istidens klimaændringer var kraftigst omkring det nordlige Atlanterhav, og de fleste forskere mener, at de skyldes ændringer i styrken af den nordatlantiske havstrøm, som vi kender som Golfstrømmen.

I perioder under istiden var havstrømmen svagere end i dag eller helt lukket ned. Når havstrømmen begyndte igen efter en pause, smeltede havisen i Nordatlanten, og temperaturen steg voldsomt på kort tid.

Længere væk fra Nordatlanten var temperaturændringerne også bratte, men langt svagere, typisk på nogle få grader.

På den sydlige halvkugle var klimaændringerne modsat dem i Nordatlanten. Det skyldtes, at den varme, der normalt gik til at opvarme Nordatlanten, nu i stedet gik til at opvarme havene på den sydlige halvkugle.

Da havene på den sydlige halvkugle er langt større end Nordatlanten, var temperaturændringerne dér også langt svagere og mindre bratte.

Istiden som laboratorium

Og det leder os frem til, hvad det betyder for forskningen i, hvad klimaforandringer betyder for klodens dyreliv.

Istidens bratte klimaændringer kan nemlig bruges som en slags laboratorium for, hvordan biosfæren og økosystemerne reagerer, når de bliver udsat for en pludselig klimaændring.

I sedimentkerner taget fra have og søer ser man både, hvordan klimaet ændrede sig, og hvordan biosfæren reagerede på klimaændringerne.

I en sø, for eksempel, aflejres der pollen fra den omkringliggende vegetation. Når klimaet ændres, skifter vegetationen typisk kort tid efter, og det afspejles i pollenprofilen i sedimentkernen.

I havene findes der aflejringer af plankton og små skaldyr, som lever i havets overflade. Når havtemperaturen ændres, eller når havet dækkes af is, så ændres sammensætningen af biologiske efterladenskaber, der sedimenterer ud på havbunden, og som kan studeres i dag, når man henter en borekerne fra havbunden.

Biosfæren er meget kompleks, og man ser en hel række forskellige reaktionsmønstre på bratte klimaforandringer.

Når klimaet ændres pludseligt, vil der være arter, som uddør, mens andre arter blomstrer op. Nogle arter viser stor modstandskraft mod klimaændringer, mens andre arter migrerer, når forholdene ændrer sig.

LÆS OGSÅ: Hvordan bevarer vi biodiversiteten?

Forskningen har lang vej igen

Studiet af fortidens bratte klimaændringer giver os en unik mulighed for at kortlægge disse reaktionsmønstre.

I et nyt forskningsstudie, gør vi status over vores viden på dette område. Vi konkluderer, at fortidens bratte klimaændringer har haft stor indflydelse på biodiversitet og økosystemer, men at der er store regionale forskelle i reaktionsmønstrene.

Vores viden omkring basale emner som økosystemers tilpasningsevne til bratte klimaforandringer og klimaets indflydelse på evolutionen er generelt mangelfuld.

Der er derfor fortsat lang vej igen, før vores viden er stor nok til, at vi forstår reaktionsmønstrene i detaljer - dvs. hvordan bestemte planter og dyr konkret kommer til at reagere på klimaforandringer i fremtiden.

En af udfordringerne er at skaffe sedimentkerner, som har tilstrækkelig høj tidslig opløsning til, at istidens hurtige klimaændringer og deres konsekvenser er bevaret tilstrækkeligt detaljeret.

I iskerner fra Grønland er sedimentlaget fra istiden typisk mere end en kilometer lang, men i mange hav- og søkerner fylder istiden måske kun nogle få meter, så dér kan det være svært at få alle detaljerne med.

Glem ikke alle de andre menneskeindgreb i planetens liv

I dag er biodiversiteten og økosystemerne på Jorden truet ikke bare af klimaforandringer, men også af mange andre menneskeskabte indgreb, som for eksempel landbrug, fiskeri og udbygning af byer og infrastruktur.

Effekterne af disse indgreb skal så at sige lægges oven i dem, der skyldes klimaforandringerne.

Det kræver virkelig god forståelse af biologiske systemer at kunne modellere effekten af alle disse ændringer, og spørgsmålet er, om vi for alvor er i stand til det - eller bliver det.

Indtil videre er der i hvert fald fortsat meget at lære fra studiet af fortiden, som kan gøre os klogere på fremtiden.

LÆS OGSÅ: Ekstremt snefald har ført til "reproduktivt kollaps" i Arktis

LÆS OGSÅ: "Klimaet er en motor, der kører dyr over"

LÆS OGSÅ: Nyt studie: Klimaet er på farlig kurs for verdens dyr og planter

# data[].attributes.attachment_link.title
Hvordan finder vi ud af, hvordan dyr og planter vil reagere på den globale opvarmning?

# data[].attributes.attachment_link.description
De igangværende klimaforandringer påvirker ikke bare mennesket, men faktisk alt liv på Jorden. Med et varmere klima og ændrede livsbetingelser må planter og dyr tilpasse sig de nye forhold - for eksempel ved at bevæge sig mod koldere egne.

# data[].attributes.body
Artiklen er fra: Videnskab.dk

Kort referat: Artiklen forklarer at guldsmeden og sommerfuglen bliver nødt til at søge mere nordpå, hvor klimaet er køligere. Fordi den ikke kan regulere dens egen kropsvarme. De mørke sommerfugle og guldsmede optager lettere varmen, fordi at deres mørke farver reflekterer færre af solen stråler.

Vores egen kommentar til artiklen:
Vi synes emnet i artiklen er spændende, fordi at insekt arternes udredelse kan have stor indflydelse på økosystemerne, landbruget og insekterne selv

Lavet af: Sascha og Karla

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Når klimaet bliver varmere, ændrer levevilkårene sig for alle klodens dyr.

Forskere vurderer, at det vil komme til at betyde, at mange arter bosætter sig i nye områder i jagten på lavere temperaturer.

Nu viser et nyt internationalt studie med dansk deltagelse, at forskerne har ret i deres vurdering.

Sommerfugle og guldsmede er gennem de sidste 20 år flygtet mod nord i Europa. Årsagen er, at det er blevet for varmt for insekterne i de områder, der ellers gennem årtusinder har været deres faste levested.

Studiets danske islæt, professor og direktør for Center for Makroøkologi, Evolution og Klima ved Københavns Universitet Carsten Rahbek forklarer:

"Insekter kan ikke selv regulere deres kropsvarme, men er afhængig af temperaturen i omgivelserne. Derfor forventer vi, at mange insekter vil være nødt til at finde nye levesteder, når klimaet ændrer sig, og temperaturen stiger. Vores studie slår fast, at det ikke blot kommer til at ske i fremtiden, men at det sker lige nu og her. Artssammensætningen blandt insekterne brydes op netop nu, og folk gør sig ikke klart, hvor store forandringerne bliver for økosystemerne," fortæller Carsten Rahbek.

Det nye studie er netop offentliggjort i det videnskabelige tidsskrift Nature Communications.

Guldsmede er flygtet mod nordøst

I det nye studie har forskerne kigget på udbredelsen af 473 sommerfugle- og guldsmedearter i Europa i dag og for guldsmedenes vedkommende også for 20 år siden.

Undersøgelsen viser, at guldsmedenes udbredelse har ændret sig dramatisk for mange arters vedkommende. Det samme er formentlig også gældende for sommerfuglene, viser studiet.

Nogle arters levesteder er blevet indskrænket, mens mange arter er flyttet mod nordøst, hvor klimaet er køligere.

"For insekter som sommerfugle og guldsmede er der kontant afregning ved kasse ét. Når klimaet ændrer sig, er den enkelte art nødt til at flytte for at undslippe en stigende kropstemperatur, arten ikke evolutionært er tilpasset. Vi kan se, at det allerede er sket. Andre dyr, som blandt andet pattedyr, kan regulere deres kropsvarme, og derfor betyder temperaturen måske ikke lige så meget, som den gør for insekter," fortæller Carsten Rahbek, der antager, at flytningen med klimaet ikke bare sker for sommerfugle og guldsmede, men for alle insekter.

Mørke sommerfugle lider

Alle sommerfugle- og guldsmedearter er dog ikke lige udsatte for de stigende temperaturer.

Mørke insekter optager varme lettere, fordi dunkle farver reflekterer færre af solens stråler. Derfor er de særligt sårbare, når klimaet ændrer sig til det varmere.

Dette fænomen fandt forskerne også i deres undersøgelse.

Ved at lave farvekort over de forskellige arters farver og analysere farvenuancerne med billedanalysesoftware kunne forskerne se, at specielt arter med mørke farvenuancer dominerer mod nord i Europa, mens lyse arter holder til i syd.

For guldsmedenes vedkommende var mange mørke arter endda forsvundet ud af Sydeuropa og havde søgt tilflugt længere mod nord.

"Udbredelsen af arterne viser, at der i Sydeuropa er meget færre mørke sommerfugle- og guldsmedearter i dag, end der var for 20 år siden. Det er en direkte konsekvens af klimaforandringerne, der har gjort det for varmt at være mørk de steder. Resultatet er, at specielt de mørke arter må flytte nye steder hen," siger Carsten Rahbek.

Skaber store problemer

Problemet med et skifte i insektarters udbredelse er, at det kan have indflydelse på:

Økosystemerne. Manglen eller tilkomst af nye arter kan skabe dominoeffekter, som forskerne ikke kan forudsige konsekvenserne af.

Landbruget. Landbruget er afhængig af både en geografisk og en periodisk tilknytning af insekter til bestøvning af afgrøderne.

Insekterne selv. Hvis der inden for samme art er forskellige farvenuancer, kan et ændret klima gøre arten som helhed mere lys, hvilket kan skabe problemer i forhold til eksempelvis kamuflage.

"Vi ved ikke, hvad der kommer til at ske, når arter flytter ind eller ud af områder. Vi ved bare, at det bliver meget anderledes end i dag. Økosystemerne har fundet en eller anden form for ligevægt gennem titusinder af år, og nu forskydes den ligevægt. Jeg vil ikke tegne et eller andet dommedagsscenarie, for vi ved faktisk ikke, hvilken betydning skiftet i økosystemerne får. Kun at det bliver meget anderledes," fortæller Carsten Rahbek.

Carsten Rahbek fortæller også, at insekternes indflydelse på landbruget bliver omfordelt. Det kan være, at områder, der i dag er gode at dyrke afgrøder i, bliver ringere i fremtiden. Men det kan samtidig være, at større områder bliver bedre.

"Der sker lige nu og her en omfordeling, og den afgørende faktor er, om vi mennesker kan tilpasse os ændringerne i økosystemerne hurtigt nok," siger Carsten Rahbek.

Forskerkollega: Klima er ikke det vigtigste

Seniorforsker Toke Thomas Høye forsker blandt andet i sommerfugle ved Aarhus Institute of Advanced Studies (AIAS) ved Aarhus Universitet.

Han mener, at studiet er meget interessant og viser meget klart, hvor stor en effekt klimaet har på udbredelsen af insekter som dagsommerfugle og guldsmede.

Alligevel advarer Toke Thomas Høye også mod at tro, at insekternes største trussel er klimaet.

"Guldsmede og sommerfugle er blandt de mest sensitive arter i forhold til udbredelsesændringer. På den måde illustrerer studiet på overbevisende vis, hvor stor klimaændringernes betydning for samfund af vilde arter er. Men i forhold til bevaring af mangfoldigheden af arter må hensyn til dyrenes farve dog ikke styre dagsordenen. Tab af habitat spiller den mest afgørende rolle for bestande af sjældne arter, der typisk er lavmobile og stiller store krav til deres levesteder. I arbejdet med at sikre de enkelte sjældne arters overlevelse til fremtidige generationer er klimahensyn ofte en luksus, vi ikke har råd til," siger Toke Thomas Høye.

Carsten Rahbek er helt enig med Toke Thomas Høye i, at sommerfuglenes største trussel er ødelæggelsen af deres levesteder. Det er et synspunkt han har fremført både nationalt og internationalt i mange år. Det nye studie viser blot, at klimaet også spiller en vigtig rolle.

# data[].attributes.attachment_link.description
Når klimaet bliver varmere, ændrer levevilkårene sig for alle klodens dyr. Forskere vurderer, at det vil komme til at betyde, at mange arter bosætter sig i nye områder i jagten på lavere temperaturer. Nu viser et nyt internationalt studie med dansk deltagelse, at forskerne har ret i deres vurdering.

# data[].attributes.body
Artiklen er fra: Videnskab.dk

Referat: Artiklen fortæller hvilke konsekvenser klimforandringerne vil have på det arktiske økosystem og de dyr som lever i Grønland. Klimaforandringerne vil have hårde konsekvenser for dyrelivet i Grønland og vil ramme op til flere arter i forhold til føde og klima, da temperaturer vil stige og dyr vil dø, f.eks. moskusokserne.

Egen kommentar: Jeg synes at artiklen er relevant fordi det ikke kun vil gå ud over dyrerne, men også grønlænderne da de også afhænger af dyrernes overlevelse og del i klimaet.

Opslået af: Pelle

Link: https://videnskab.dk/naturvidenskab/se-billederne-klimaforandringer-aendrer-arktisk-oekosystem

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Se billederne: Klimaforandringer ændrer arktisk økosystem

Hvert år drager feltbiolog og fotograf Lars Holst Hansen mod Grønland. Her overvåger han, hvordan klimaforandringer påvirker det højarktiske økosystem. Klik på billedet for at åbne galleriet og se otte af hans bedste billeder.

Se galleri

Højt oppe i Grønland, 1.700 kilometer syd for Nordpolen, ligger forskningsstationen Zackenberg.

På de kanter viser solen sig slet ikke i den lange polarnat mellem november og februar, hvor alting er dækket af et tykt lag sne. Men i den korte arktiske sommer vrimler tundraen med liv: Moskusokser, polarræve, sneharer og lemminger.

Hvert forår drager forskere og studerende fra hele verden mod den arktiske forskningsstation. Det gør de for at overvåge, hvordan klimaforandringerne påvirker det højarktiske økosystem:

"Klimaforandringer slår igennem først og hårdest nær polerne. Fordi der er relativt få arter, er det højarktiske økosystem en særdeles velegnet og mere overkommelig model for, hvordan et økosystem reagerer på den globale opvarmning," fortæller feltbiolog Lars Holst Hansen fra Aarhus Universitet.

Han fortæller også, at det ikke kun er biologer, men også klimaforskere, geografer, glaciologer og marinbiologer, der overvåger hver deres del af økosystemet.

Lars Holst Hansen er ikke bare biolog, men også en skarp naturfotograf. I galleriet i toppen af artiklen kan du se otte af hans bedste billeder. Du kan også læse om, hvordan klimaforandringerne påvirker de forskellige dyr på billederne.

Et økosystem i forandring

Zackenberg ligger i den højarktiske zone. Det vil sige, at middeltemperaturen i årets varmeste måned ikke er højere end seks grader.

Det ser dog ud til at ændre sig drastisk i løbet af de kommende 60 til 70 år.

Detaljerede klimamodeller viser nemlig, at temperaturen vil stige med 7 til 8 grader langs Grønlands vestkyst. Langs østkysten vil den sige med 12 grader, og i Svalbardregionen vil den sige med hele 18 grader .

Hvad kommer de voldsomme temperaturstigninger til at betyde for det højarktiske økosystem?

For eksempel trues moskusoksen og sneharen af usædvanligt store mængder sne og hyppige overisninger. Når snelaget er tykt, og når landskabet iser til, kan dyrene nemlig ikke få adgang til de planter, de lever af.

På den måde er moskusoksen næsten blevet udryddet fra store dele af Grønland ved flere lejligheder.

Til gengæld vil et varmere klima være gunstigt for pilebusken, der er den vigtigste del af moskusoksens og sneharens føde.

Lemmingeeffekten

Sneugler og lækatte spiser ikke pilebuske. Deres foretrukne føde er derimod haldsbåndlemmingen, som er Grønlands eneste gnaver.

Siden årtusindeskiftet er lemmingebestanden faldet kraftigt. Og temperaturstigningerne ser ud til at have haft en finger med i spillet.

Kortere perioder med snedække betyder nemlig, at lemmingerne ikke kan gemme sig fra rovdyr og det barske klima. På den måde forsvinder de små gnavere i hobetal.

I værste fald betyder det, at sneuglen og lækatten vil følge med lemmingen ud over afgrunden. I 2012 faldt yngebestanden for sneugler for eksempel med 98 procent.

Polarræven og fuglearten den lille kjove er også glade for lemminger, men heldigvis er de ikke ligeså kræsne som sneuglen og lækatten:

Polarræven kan også slå sig til tåls med et moskusoksekadaver. Uden friske forsyninger af lemminger kan polarræven endda finde på at søge ud på isen efter isbjørnenes efterladenskaber.

Forskningsstationen Zackenberg ligger i Nordøstgrønland og har til formål at skaffe mere viden om den globale opvarmning og dens indflydelse på de sårbare arktiske økosystemer.

Siden etableringen i 1996 har forskere hver eneste sommer rejst op til feltstationens øde samling af huse for at lave undersøgelser af isen, planterne, jordbunden, dyrene, permafrosten og meget andet.

Zackenberg ejes af Grønlands Selvstyre og drives af Aarhus Universitet.

For at se dette indhold skal du acceptere funktionelle cookies.

Videnskab.dk Podcast

Lyt til vores seneste podcasts herunder. Du kan også findes os i din podcast-app under navnet 'Videnskab.dk Podcast'.

For at podcast-afspilleren kan vises, skal du acceptere funktionelle cookies.

Videnskabsbilleder

For at se dette billede fra Instagram skal du acceptere marketing-cookies.

Ny video fra Tjek

Tjek er en YouTube-kanal om videnskab henvendt til unge.

Indholdet på kanalen bliver produceret af Videnskab.dk's videojournalister med samme journalistiske arbejdsgange, som bliver anvendt på Videnskab.dk.

Hovsa! Her skulle en video ligge. Men da du ikke har accepteret marketing-cookies, som YouTube-afspilleren bruger, kan videoen ikke blive vist.

Hej! Vi vil gerne fortælle dig lidt om os selv

Nu hvor du er nået helt herned på vores hjemmeside, er det vist på tide, at vi introducerer os.

Vi hedder Videnskab.dk, kom til verden i 2008 og er siden vokset til at blive Danmarks største videnskabsmedie med omkring en million brugere om måneden.

Vores uafhængige redaktion leverer dagligt gratis forskningsnyheder og andet prisvindende indhold, der med solidt afsæt i videnskabens verden forsøger at give dig aha-oplevelser og væbne dig mod misinformation.

Vores journalister fortæller historier om både kultur, astronomi, sundhed, klima, filosofi og al anden god videnskab indimellem - i form af artikler, podcasts, YouTube-videoer og indhold på sociale medier.

Vi stiller meget høje krav til, hvordan vi finder og laver vores historier. Vi har lavet et manifest med gode råd til at finde troværdig information, og vi modtog i 2021 en fornem pris for vores guide til god, kritisk videnskabsjournalistik.

Vores redaktion gør en dyd ud af at få uafhængige forskere til at bedømme betydningen af nye studier, og alle interviewede forskere citat- og faktatjekker vores artikler før publicering.

Hvis du går rundt og undrer dig over stort eller småt, vil vi elske at høre fra dig og forsøge at give dig svar med forskernes hjælp. Send bare dit spørgsmål til vores brevkasse Spørg Videnskaben.

Vi håber, at du vil følge med i forskningens forunderlige opdagelser her på Videnskab.dk.

Få et af vores gratis nyhedsbreve sendt til din indbakke. Du kan også følge os på sociale medier: Facebook, Twitter, Instagram, YouTube eller LinkedIn.

Med venlig hilsen

Videnskab.dk

Mere om Dyr

KOMMENTAR: Hvis vi insisterer på at behandle de dyr, vi sætter ud i naturen, som vores produktions- og kæledyr, bliver det på bekostning af...

# data[].attributes.attachment_link.title
Se billederne: Klimaforandringer ændrer arktisk økosystem

# data[].attributes.attachment_link.description
Se billederne: Klimaforandringer ændrer arktisk økosystem Hvert år drager feltbiolog og fotograf Lars Holst Hansen mod Grønland. Her overvåger han, hvordan klimaforandringer påvirker det højarktiske økosystem. Klik på billedet for at åbne galleriet og se otte af hans bedste billeder. Se galleri Højt oppe i Grønland, 1.700 kilometer syd for Nordpolen, ligger forskningsstationen Zackenberg.

# data[].attributes.headline
Artikel "Døde hvaler fortæller om smitsomme sygdomme og forandringer i klima"

# data[].attributes.subject
Artikel "Døde hvaler fortæller om smitsomme sygdomme og forandringer i klima"

# data[].attributes.body
https://videnskab.dk/forskerzonen/naturvidenskab/doede-hvaler-fortaeller-om-smitsomme-sygdomme-og-forandringer-i-klima

Artiklen er fra: Videnskab.dk

Kort referat: I artiklen fortæller forskere om hvordan hvalernes levestandart er, og alle de forskinger de har lavet, omkring ørevoks, tænder, øjne og mængden af for eksempel tungemetaller i havmiljøet stiger eller falder.
De skanner fossiler og nulevende hvalarter, for at få en forståelse af hvad hvaler dør af, og hvorfor der er så mange flere eksotiske arter.

Vores egen kommentar til artiklen: Artiklen kan give et godt indblik i hvad konsekvenserne for klimaforandringerne i havet har, man kan se hvor stor indflydelse vores handlinger har for dyrelivet i havet.

Opslået af:

Aage Kristian Olsen Alstrup

dr.med.vet, Specialdyrlæge, ph.d., PET-centret ved Aarhus Universitetshospital

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Danmark har en kystlinje på mere end 7.300 km, og derfor strander der hvert år adskillige hvaler og hvalkadavere.

Oftest er det hjemmehørende arter som marsvin og hvidnæse, ligesom også våge- og grindehvaler er blandt de almindeligste fund.

De senere år har også budt på finhvaler og kaskelotter, og undertiden strander der også fremmede arter som næbhvaler og almindelig delfin (en art i slægten Delphinus). Med den globale opvarmning kan vi forvente, at der fremover strander endnu flere eksotiske arter.

Men på trods af, at strandingerne vidner om hvalernes tilstedeværelse, ved vi stadig forbløffende lidt om deres biologi. Selv basal viden om hjertets anatomi og hjertekar-systemets fysiologi mangler for mange hvalarter.

Det er fascinerende, at så store dyr kan befinde sig i havene omkring Danmark og tilmed glide under skibene, men at vi alligevel kender så relativt lidt til dem.

Når hvalerne strander, udgør de derfor spændende forskningsemner, som kan gøre os klogere på hvalernes liv. Organerne kan tages ud og skannes, hvilket øger vores viden om deres struktur.

Verdens største hvalsamling er i en kælder i København

Det er oftest et tværfagligt team af konservatorer, biologer, dyrlæger, der forestår dissektionerne. Forud for det praktiske arbejde med hvaldissektionen har der ofte været en livlig mailkorrespondance mellem de forskellige institutioner, som medvirker ved dissektionerne.

Det er blevet aftalt, hvilke organer og organprøver som der skal indsamles fra hvalen. Skelettet skal som regel sikres til verdens største samling, der hører hjemme i hvalkælderen under Zoologisk Museum i København, eller det skal måske til samlingen på Fiskeri- og Søfartsmuseet i Esbjerg.

Foruden repræsentanter fra museerne medvirker også forskere og dyrlæger fra blandt andet DTU Veterinærinstituttet og de øvrige universiteter. Basalt set repræsenterer disse tre interesser, der i praksis spiller tæt sammen, nemlig konservering af skelettet, at skaffe ny viden om hvalernes biologi samt at fastslå sygdomme og dødsårsag.

Hvad angår det sidste, er det desværre kun muligt for cirka hver tredje hval at finde ud af, hvorfor den døde. En del strandede hvaler er nemlig allerede rådne, og det gør det vanskeligt at fastslå dødsårsagerne.

Hvalerne udgør et stort formidlingspotentiale overfor de fremmødte gæster og bliver ofte formidlet af pressen. Under dissektionerne bliver hvalstykkerne samlet sammen, så de ikke forurener badestrandene.

Ørevoks, øjne og tænder fortæller om alder

Når vi går i gang med at dissekere hvalerne, kan vi bestemme mange forskellige forhold som alder, køn og dødsårsag. Kønnet kan man ofte se udefra. Der indsamles tænder fra tandhvaler for senere at kunne bestemme alderen gennem tælling af årringe. Det er nemlig en ret pålidelig metode.

Hos bardehvaler mangler tænderne, og de er derfor noget vanskeligere at aldersbestemme, men her kan man bruge enten ørevokset eller øjnene til en aldersbestemmelse.

Ørevokset indeholder en slags årringe, og øjets linse kan aldersbestemmes ved analyse af aminosyrer. Disse metoder er dog noget mere usikre, eksempelvis skal øjnene være udtaget kort efter dødstidspunktet, hvis alderen skal bestemmes præcist.

Inden knivene for alvor findes frem, måler vi hvalen op på kryds og tværs. Vi gør det altid på samme vis, således at hvalens data kan sammenlignes med tidligere strandede hvaler.

Et vigtigt punkt er også at måle spæktykkelsen, da det siger noget om, i hvilken ernæringstilstand hvalen var, da den døde: Døde den pludseligt, eller havde den været syg igennem en længere periode, hvor den ikke kunne jage og derfor gradvist blev afmagret?
LÆS OGSÅ: Hvorfor strander hvaler?
Tarmene afslører hvalens fødevalg

Hvalens ydre kan også give et fingerpeg om, hvorvidt den er druknet i et fiskenet eller måske påsejlet af et skib. Herefter skrælles hud, spæk og muskulatur af lag for lag, indtil man når ind til de indre organer. Hos store hvaler, såsom kaskelotter, drejer det sig om adskillige tons spæk og muskulatur.

Undervejs bliver alle sygdomsfund og anatomiske afvigelser noteret og fotograferet, og der bliver udtaget prøver til videre analyser. De indre organer udtages og vejes, og alle sygdomsforandringer undersøges, efterhånden som de findes.

Hvalen har, ligesom køer, flere maver, og de skæres op sammen med tarmene, så eventuelle rester af føde og plastik kan registreres. Blækspruttenæb og øresten fra fisk er svært nedbrydeligt, og de giver ofte biologerne et indblik i hvalens fødevalg. Ja, undertiden kan de være med til at fastslå, i hvilke have hvalen har levet sit liv.

Nogle gange må dissektionen planlægges efter at udtage bestemte organer, som en forskergruppe ønsker at undersøge i detaljer. Blandt andet er forskere ved Aarhus Universitet interesserede i at forstå, hvordan tandhvaler kan ekkolokalisere byttedyr, på en tilsvarende måde som vi kender fra flagermus.

Når vi på den måde bliver ved med at indsamle data, har vi en meget værdifuld oversigt over ændrede levevilkår, miljø og andet hos hvalerne.

Når den praktiske dissektion er færdig, bliver hvalstykkerne kørt til forbrænding. Skelettet tages med til museet, hvor det lægges ned i vand, således at blødvævsdelene kan rådne væk.

Til slut kan knoglerne konserveres og opbevares på museet. Knoglerne bruges ikke kun til udstillinger, men er også værdifulde for eftertidens forskere, der ønsker at studere dem.

Sygdomme, levevilkår og miljøforandringer afsløres

De færreste ved, at der efter dissektionen også følger et stort laboratoriearbejde. Under selve dissektionerne bliver der løbende udtaget og gemt prøver i formalin, sprit og på frost, og disse fordeles efterfølgende til laboratorierne.

DTU-Veterinærinstituttet modtager således en række prøver, som de undersøger for sygdomme. Undersøgelserne kan afsløre en række sygdomme, som man ikke kunne se med det blotte øje.

Blandt andet undersøges hjernevævet for at teste for morbillivirus, der rammer en række hvalarter. Morbillivirus kendes fra mæslinger hos mennesker, men er her af særlig veterinær interesse, fordi havpattedyr, såsom sæler og hvaler, muligvis kan smitte til pelsdyr.

Der bliver typisk også fundet en række parasitter i blandt andet spæk, maver, tarme, lunger og sågar hjertet, og disse - nogle gange op imod 100.000 parasitter i blot en enkelt hval - skal artsbestemmes, så der opnås viden om hvalernes parasitbyrde.

Ikke sjældent er det her under laboratoriearbejdet, at de sidste brikker falder på plads til at fastslå dødsårsagen. Andre af prøverne bliver sendt til undersøgelser for indhold af miljøfremmede stoffer.

Fordi de fleste hvaler befinder sig øverst i fødekæderne indeholder de ofte mange miljøfremmede stoffer. Tilmed mangler hvaler nogle af de mekanismer, som andre pattedyr gør brug af for at udskille giftige stoffer - blandt andet mangler de hår, som ellers bruges af mange pattedyr til at udskille tungmetaller.

Derfor kommer prøverne til at give os et meget præcist billede af, om mængden af for eksempel tungmetaller i havmiljøet stiger eller falder.

Fossile hvaler fundet dybt inde i Sønderjylland

Ikke alle undersøgte hvaler er nyligt døde. I Gram Lergrav, der er beliggende et godt stykke inde i det sydlige Jylland, kan man finde fossile hvaler, som levede for ti millioner år siden i det såkaldte Gramhav, der dengang dækkede det meste af Danmark.

Der er fundet hvalknogler og hvalskeletter svarende til omkring en snes forskellige hvalarter, og Gram Lergrav udgør således et væsentligt fundsted for stamfædrene til nutidens hvaler.

Senest er der i 2018 fundet to fossile hvaler i leret. Disse hvaler bliver møjsommeligt udgravet og konserveret, før de til sidst bliver udstillet og brugt til videnskabelige undersøgelser.

Fossile hvalers anatomi kan ofte give indsigt i dyrenes afstamning og samtidig kaste lys over, hvorfor moderne hvaler ser ud, som de gør.
LÆS OGSÅ: Makabert syn: Forskere byder ind på de to strandede kaskelothvaler
Skanning af fossile og nulevende hvalarter

Ulempen ved dissektion er selvfølgelig, at man samtidig ødelægger det, man gerne vil undersøge. Når vi ikke vil ødelægge genstanden for undersøgelsen, så kan vi bruge CT-skanning, som endda også giver detaljerede 3D-billeder af de forskellige indre dele.

Skanningsbillederne giver samtidigt indsigt i strukturernes indbyrdes placering, eksempelvis blodkarrenes placering i øjet, som ville gå tabt, hvis man i stedet skar i organet.

Hvis man bare graver i leret, risikerer man at ødelægge det skelet, man forsøger at udgrave. Derfor skærer man blokke af ler med knoglefragmenter ud og CT-skanninger dem.

Konservatoren kan så bruge skanningen til at planlægge og orientere sig i, hvordan de fossile knogler lettest og mest sikkert frigøres fra leret. Samtidig udgør CT-billederne en 3D- dokumentation for, hvordan knoglerne var lejret i forhold til hinanden, mens de stadig lå nede i leret.

Den viden er vigtig, når vi skal forsøge at genskabe, hvordan hvalen så ud.

CT-skanning kan også bruges til at fastslå, hvordan kraniets knogler er vokset ind over hinanden, hvilket er af betydning for at fastslå fossilernes placering i slægtstræet over uddøde hvaler. Det er vigtigt, fordi det kan sige noget om hvalernes udvikling og indbyrdes afstamning.

Særligt bardehvalernes afstamning har givet palæontologerne grå hår i hovedet, men takket være fund i Gram er der i dag klarhed herom.

Hvalens hjerte viser, hvordan det klarer trykforskellene

Også de nutidige hvaler bliver undertiden skannet, omend det kun er muligt at få plads til et helt marsvin i skanneren, mens der for de øvrige hvalarter kun er plads til enkeltorganer.

Billedet herover viser eksempler på CT-skanninger af hjertet fra sejhvalen, der strandede ved Hobro i december måned. Hjertet blev udtaget under dissektionen for efterfølgende at blive gennemstrømmet med formalin, således at det blev fuldt ud konserveret.

Herefter blev det skannet adskillige gange, for derved at kunne konstruere billeder, som viser hjertemuskulaturens og kranspulsårernes anatomi.

Sådanne billeder kan give indblik i, hvordan hjertet fungerer hos så store dyr, og hvordan det er tilpasset livet i havet, hvor hvalerne skiftevis befinder sig i dybden og oppe ved havoverfladen, hvorfor de skal kunne klare store trykforskelle.
LÆS OGSÅ: Hvordan vejer man en hval? LÆS OGSÅ: De leger, bruger redskaber og lærer hinanden ting: Hvorfor ligner delfiner mennesker så meget?
LÆS OGSÅ: Delfiner har 'navne' og svarer, hvis man kalder

# data[].attributes.attachment_link.title
Døde hvaler fortæller om smitsomme sygdomme og forandringer i klima

# data[].attributes.attachment_link.description
Danmark har en kystlinje på mere end 7.300 km, og derfor strander der hvert år adskillige hvaler og hvalkadavere. Oftest er det hjemmehørende arter som marsvin og hvidnæse, ligesom også våge- og grindehvaler er blandt de almindeligste fund.

# data[].attributes.headline
Artikel "Klimaforandringer truer dyrene i Arktis"

# data[].attributes.subject
Artikel "Klimaforandringer truer dyrene i Arktis"

# data[].attributes.body
Artiklen er fra: dr.dk

Kort referat: Artiklen forklarer hvordan klimaforandringerne påvirker dyrelivet i Arktis, specifikt moskusoksen. Temperaturen på Arktis er steget med hele 3.1 grader, hvor den på verdensplan "kun" er steget med 1.1 grader, det påvirker vejret og betyder at der vil komme flere og flere år med voldsomt snevejr. Den store mængde sne gør det sværere for moskusoksen at nå ned til føden på jorden. Det medførte f.eks. i 2018 at kun seks procent af hunnerne fik en kalv, hvor det andre år er helt oppe omkring 60 procent.

Derudover nævner artiklen også hvordan den ellers permanent frosne jord i Arktis er begyndt at tø. Det er forskerne bekymrede for, fordi det frigiver metan og CO2, som varmer kloden endnu mere op.

Egen kommentar til artiklen: Det er foruroligende at temperaturstigningen har været betydeligt større i Arktis end resten af kloden og at klimaforandringerne smelter havisen og i så høj grad påvirker dyrene og økosystemet der.

Opslået af: Simon

Link: https://www.dr.dk/nyheder/viden/klima/klimaforandringer-truer-dyrene-i-arktis

# data[].attributes.attachment_link.description
Temperaturerne stiger tre gange så hurtigt i Arktis som ellers på kloden. Det gør livet svært for dyrene.

# data[].attributes.body
Artikel fra: Videnskab.dk

Kort referat: Klimaforandringerne har påvirket flagermusenes levemønstre og habitater. Det medføre at de rykker til andre områder, eller dratter døde om.  I Australien døde omkring 30.000 flagermus efter en ekstrem varmeperiode.

Egen kommentar: Det er meget alvorligt at dyrene bliver så påvirket af klimaforandringerne. Dette påvirker også økosystemerne.

- Signe

Link
https://videnskab.dk/kort-nyt/flagermus-er-truet-af-klimaforandringer

# data[].attributes.headline
Artikel "Klimaforandringer påvirker planter og dyr"

# data[].attributes.subject
Artikel "Klimaforandringer påvirker planter og dyr"

# data[].attributes.body
Artiklen er fra: okolariet.dk

Kort referat: Artiklen forklarer hvordan klimaforandring kan være godt for nogle organismer, men at flere arter ville have det svært og muligvis uddø.

Kommentar til artiklen: Jeg synes at for det meste er det dårligt at klimaet ændrer sig, fordi forskellig arter er afhængig af det 'normal' klima. Så hvis flere arter uddør, ville det have negativ konsekvenser for økosystemet osv.

Opslået af: Gabriel

Link:
Klimaforandringer påvirker planter og dyr (okolariet.dk)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Et varmere klima i Grønland betyder generelt, at planter og dyr mange steder får bedre levevilkår. Dog vil flere af de arter, som er tilpasset de meget barske livsbetingelser i det nordlige, højarktiske område få det svært og muligvis også være i fare for at uddø. Området er næsten uden vegetation, og planter og dyr vil i fremtiden sandsynligvis brede sig fra syd, så flora og fauna vil komme til at ligne den, man ser i de lav-arktiske områder.

Dyrenes leveforhold påvirkes
Dyrenes leveforhold påvirkes af klimaforandringer. Fx isbjørnen og de havpattedyr, som er tæt knyttet til isen såsom klapmyds, grønlandssæl og ringsæl. Isbjørnen i Østgrønland finder sin føde på havisen, og hvis udbredelsen af havisen mindskes må isbjørnen gå længere nordpå i jagten på føde. Problemet er, at Arktis i forvejen er så langt nordpå, som det er muligt at komme.

Truede dyr på land er fx moskusoksen, der kan få svært ved at finde føde, hvis der falder mere sne og kommer flere perioder med tø om vinteren. Så kan der dannes en skorpe af is, som dækker føden på jorden. Vadefuglenes yngleområder i Nordvestgrønland ændrer sig også med klimaet. Dyr i det lavarktiske område vil sandsynligvis klare sig bedre, da der vil blive mere føde til dem.

Havdyr
Stigende temperaturer, mindre havis og mindre is i fjordene har betydning for dyreliv og fiskeri. Torsken forsvandt næsten fra de syd- og vestgrønlandske farvande i en kuldeperiode og i dag fanges i stedet for kuldetilpassede rejer, krabber og hellefisk. Med stigende temperatur kan torsken vende tilbage, men det vil så betyde tilbagegang i rejebestanden, som er en del af torskens fødegrundlag.

Flere alger
Når laget af is bliver tyndere og den isfri periode varer længere, kan der trænge mere lys ned i vandet, som vil komme algerne til gode. Det kan betyde mere mad i fødekæden fra de mindste dyr til muslinger, fisk, sæler og hvaler. Algernes vækst kan dog begrænses af koldt, fersk smeltevand. I Nordvestgrønland vil isforholdene sandsynligvis ikke ændre sig markant.

# data[].attributes.attachment_link.description
Et varmere klima i Grønland betyder generelt, at planter og dyr mange steder får bedre levevilkår. Dog vil flere af de arter, som er tilpasset de meget barske livsbetingelser i det nordlige, højarktiske område få det svært og muligvis også være i fare for at uddø.

# data[].attributes.body
Artiklen er udgivet af Aarhus universitet.
Den fortæller om, at nedgangen i antallet af fugle og dyr, gør at planterne har svært ved at følge med klimaforandringerne. Der mangler simpelthen dyr til at kunne sprede frøende langt nok til at planterne kan overleve.
Planterne kan, i modsætning til dyrene, ikke selv flytte på sig, og er derfor afhængig af, at dyr kan transportere deres frø.

Jeg synes at artiklen giver et godt billede af, at klimaforandringerne og de ændringer, det medfører, ikke bare påvirker enkelte ting, men at det påvirker en ting, som påvirker den næste, som en stor kædereaktion.

Beider

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
En stor del af verdens planter risikerer at uddø, fordi der mangler dyr til at sprede deres frø langt nok væk til, at de kan følge med klimaændringerne.

Det vurderer et forskerhold bestående af to forskere fra Aarhus Universitet og to forskere fra de amerikanske universiteter Rice University, University of Maryland og Iowa State University, efter at de ved hjælp af maskinlæring og data fra tusindvis af feltstudier har kortlagt, hvor stor betydning de frøspredende fugle og pattedyr har for planters evne til at sprede sig verden over.

Forskerne har sammenlignet kort over frøspredning i dag med kort, der viser, hvordan frøspredningen ville se ud uden påvirkning fra mennesker - det vil sige udryddelse eller andre begrænsninger i dyrenes udbredelse.

Studiet er netop offentliggjort på forsiden af det ansete videnskabelige tidsskrift Science.

Planter kan ikke løbe fra klimaet

Mange plantearter er nødt til at flytte til nye områder, når klimaet skifter, og deres eneste mulighed for at 'migrere' er, at dyr spiser eller indsamler deres frugter, f.eks. bær eller nødder, og derefter spreder frøene andre steder, hvor planterne har en chance for at overleve.

Det har fungeret de sidste mange millioner år, hvor planter har klaret istider og andre klimaudsving med hjælp fra sultne fugle og pattedyr. Nu står planterne imidlertid over for meget hurtige klimaændringer, og tabet af biodiversitet blandt dyrene betyder, at der nu er færre til at sprede frøene.

Forskerne når således frem til, at de plantearter, der er afhængige af dyr til at sprede deres frø, har fået reduceret deres muligheder for at kunne holde trit med de nuværende klimaændringer med 60 pct. Og det drejer sig vel at mærke om ca. halvdelen af alle jordens plantearter.

Krisen bliver værre

"Vores studie viser, at biodiversitetskrisen stikker dybere end "blot" tab af arter. Den medfører tab af funktioner, der faktisk gør krisen endnu værre," siger Jens-Christian Svenning, som er seniorforfatter på studiet og professor på Institut for Biologi på Aarhus Universitet.

Undersøgelsen viser, at nedsat frøspredning på grund af den uddøen blandt dyr, der allerede er sket, er særligt alvorlig i tempererede områder i Nordamerika, Europa, Sydamerika og Australien. Hvis de truede dyrearter også uddør, vil det i særlig grad ramme de tropiske områder i Sydamerika, Afrika og Sydøstasien.

"Vi har fundet regioner, hvor planternes evne til at sprede sig i takt med klimaændringerne er blevet reduceret til kun fem pct., selvom de kun havde mistet nogle få procent af deres pattedyr- og fuglearter," siger artiklens førsteforfatter, Evan Fricke fra Rice University i Texas.

Det kan medføre, at plantebiodiversiteten også falder. Det vil ikke kun gå ud over planterne, men også de mange andre arter, der er afhængige af planterne, f.eks. bier og sommerfugle, og de mange fordele, som planter giver mennesker, lige fra lagring af kulstof (CO ₂) til opretholdelse af folks levebrød.

"Når vi mister pattedyr og fugle fra økosystemer, mister vi ikke kun arter. Udryddelse og tab af levesteder skader komplekse økologiske netværk. Denne undersøgelse viser, at dyrs tilbagegang kan forstyrre økologiske netværk på måder, der truer klimamodstandsdygtigheden af hele økosystemer," fortæller medforfatter Alejandro Ordonez, der er adjunkt ved Institut for Biologi på Aarhus Universitet.

Nødvendig genopretning

Forskerne peger på, at faldet i spredningen af frø kan modvirkes ved at gendanne økosystemer og forbedre forbindelsen mellem dyrenes naturlige levesteder.

"Det er vigtigt at beskytte og genoprette naturlige habitater, men vores undersøgelse viser, at det er nok så vigtigt også at genoprette de bestande af især større dyr, der ofte mangler og som er meget vigtige for økologiske funktioner som f.eks. spredning af frø," siger Jens-Christian Svenning.

Supplerende oplysninger

Vi bestræber os på, at alle vores artikler lever op til Danske Universiteters principper for god forskningskommunikation. På den baggrund er artiklen suppleret med følgende oplysninger:

Ekstern finansiering
National Science Foundation, VILLUM FONDEN og Aarhus Universitets Forskningsfond

Interessekonflikt
Forfatterne erklærer, at der ikke er interessekonflikter

Link til videnskabelig artikel https://www.science.org/doi/10.1126/science.abk3510

Kontaktdata
Jens-Christian Svenning, professor og leder af Center for Biodiversity Dynamics in a Changing World (BIOCHANGE) på Institut for Biologi, Aarhus Universitet
Mail: svenning@bio.au.dk
Mobil: 2899 2304

# data[].attributes.attachment_link.title
Planter mangler dyr til at sprede deres frø

# data[].attributes.attachment_link.description
Omkring halvdelen af verdens plantearter er afhængige af dyr til at sprede deres frø. Men antallet af fugle og pattedyr falder. Det betyder, at disse planter har mistet 60 pct. af deres evne til at holde trit med klimaændringer, viser et nyt internationalt studie.

# data[].attributes.headline
Artikel "Klimaforandringer går hårdest ud over ´langsomme´ dyr"

# data[].attributes.subject
Artikel "Klimaforandringer går hårdest ud over ´langsomme´ dyr"

# data[].attributes.body
Artiklen er fra: videnskab.dk

Kort referat: Artiklen forklarer at .......................... (bla - bla - bla )............

Vores egen kommentar til artiklen: ....vi synes emnet i artiklen er interessant/relavant fordi........ (bla - bla - bla)......

Opslået af: Thomas

Link: https://videnskab.dk/miljo-naturvidenskab/klimaforandringer-gar-hardest-ud-over-de-langsomme-dyr

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hvis du er en frø eller en salamander i Danmark, har du højere risiko for at uddø på grund af klimaforandringer, end hvis du er en flagermus i Alperne. Det er en af konklusionerne i et nyt dansk forskningsprojekt, der netop er blevet publiceret i det førende tidsskrift Science.

Et internationalt hold ledet af forskere fra Aarhus Universitet har undersøgt effekten af klimaforandringer på forskellige dyregrupper under den sidste istid. Resultaterne skal blandt andet bruges til bedre at forstå, hvilke egenskaber dyrelivet skal være i besiddelse af for at overleve fremtidens klimaforandringer.

"Resultaterne af vores forskning viser to ting. For det første viser de, at det specielt er 'langsomme' dyregrupper, der har størst risiko for at uddø under de næste 100 års klimaændringer. Det er på grund af deres dårlige spredningsevne, som er dyrenes evne til at flytte sig, når klimaet ændrer sig."

"For det andet har historiske klimaændringer haft stor indflydelse på, hvordan dyrelivet ser ud i dag," fortæller Brody Sandel fra Institut for Bioscience og Danmarks Grundforskningsfonds Center for Massive Dataalgoritmer på Aarhus Universitet. Brody Sandel er postdoc på et interdisciplinært projekt ledet af biologi-professor Jens-Christain Svenning og datalogi-professor Lars Arge.

Den sidste istid var hård ved de 'langsomme' dyr

Når klimaet ændrer sig, er det ofte nødvendigt, at dyr flytter sig for at overleve. Dem, der ikke bevæger sig hurtigt nok, risikerer at lide 'klima-døden'.

Under fortidens kuldeperioder, som den sidste istid for 21.000 år siden, var temperaturen ned til cirka 10 grader lavere, end den er i dag. Mange dyr bukkede under for kuldegraderne, og specielt arter, som ikke var i stand til at migrere til varmere himmelstrøg, uddøde.

Eftervirkningerne af kulden ser vi stadig på udbredelsen af dyrearter i dag.

I Danmark har vi for eksempel ikke nogle unikke dyrearter med lille geografisk udbredelse. De gik til grunde under istiderne. Langt de fleste af vores arter er først for nyligt indvandret fra deres tilflugtssted i Sydeuropa, hvor de søgte hen, da den sidste istid var over os.

"Vi kan se, at der er en enorm konsekvens af historiske klimaforandringer på udbredelse af dyrearter i dag. I områder med store klimatiske svingninger, som for eksempel Danmark, er der en meget lille andel af arter med lille geografisk udbredelse, i som ofte også har dårlig spredningsevne," forklarer Brody Sandel.

Hellere være en fugl end en salamander i Danmark

Når klimaet ændrer sig, er det bedre at være en fugl eller en flagermus, der kan bevæge sig hurtigere væk fra området, end det er at være en frø, der er så godt som bundet til et bestemt vandhul.

Derudover har landskabets udformning også stor betydning. Hvis en dyreart lever i et bjergrigt område, er der kortere afstand til varmere luftlag, da det ofte betyder, at dyrene kun behøver at bevæge sig lidt ned af bjerget for at opnå deres foretrukne temperatur.

I Danmark er landskabet fladt, og vi har også et ret ustabilt klima historisk set. Derfor er det bedre at være en fugl i Danmark, end det er at være en salamander. Under de næste 100 års klimaændringer kan fuglene relativt frit bevæge sig ud af landet, mens den geografisk bundne salamander blot kan håbe på, at den kan klare temperatursvingningerne. Det flade danske landskab gør nemlig, at der er forholdsvis store afstande til temperaturer, der er blot en enkelt grad højere eller lavere.

Klimaændringshastigheder har betydning for dyrenes overlevelse

Selvom det ikke er særligt sandsynligt, at vi får temperatursvingninger på 10 grader, som i istiden, de næste hundrede år, skal vi stadig være opmærksomme på den hastighed, som klimaet ændrer sig med.

"Klimaændringshastigheden er den afgørende faktor for, hvor hurtigt en art er nødsaget til at bevæge sig. Hvis vi kigger på klimaændringerne de sidste 21.000 år, er der store forskelle i temperaturer. Men hvis vi kigger på de næste hundrede år, så vil de årlige temperaturforskydninger blive mindst lige så store," forklarer Brody Sandel.

Forskerne har kigget på forskellige områder rundt omkring i verden og studeret dyrelivet i relation til, hvor store og hvor hurtige temperatursvingningerne har været historisk set. De fandt ud af, at områder med små temperaturforskydninger, som for eksempel Amazonas, har større artsrigdom af dyr med lille geografisk udbredelse, mens områder med store temperaturforskydninger, som for eksempel Nordeuropa, har lav eller ingen forekomst af dyr med lille geografisk udbredelse. Disse effekter er størst for dyregrupper med dårlig evne til at følge klimaændringer ved at migrere.

I både Amazonas og i det vestlige Afrika lever mange dyr med lille geografisk udbredelse, som er meget let påvirkelige af klimaforandringer. De vil være i en alvorlig fare, når klimaet ændrer betydeligt på temperaturen i området de næste 70 år.

"Udbredelsen af Jordens dyreliv i fremtiden er bestemt af klimaet. I områder hvor menneskeskabte klimaforskydninger bliver størst, vil dyr med små geografiske udbredelser og i særdeles dem med dårlig spredningsevne være i alvorlig risiko for at uddø," afslutter Brody Sandel.

# data[].attributes.attachment_link.title
Klimaforandringer går hårdest ud over de 'langsomme' dyr

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvis du er en frø eller en salamander i Danmark, har du højere risiko for at uddø på grund af klimaforandringer, end hvis du er en flagermus i Alperne. Det er en af konklusionerne i et nyt dansk forskningsprojekt, der netop er blevet publiceret i det førende tidsskrift Science.

# data[].attributes.body
Artiklen er fra: wwf.dk

Kort referat: Artiklen handler om 5 arter der bliver påvirket af klimaforandringerne.
- Det er om at nattergalen forsvinder,
- addaxantilopen går en svær tid i møde fordi at levestederne reduceres for de græssende dyr pga. af længerevarende tørkeperioder.
-Omkring monarksommerfuglene pga. af klimaforandringer og påvirkningen af ynglesteder/overvintring steder.
- Sølvhejren ser vi oftere og oftere i Danmark pga. af klimaforandringer (flyttet)
-Tyklæbet multe er også vendt til Danmark fordi gennemsnitstemperaturen i vandet om vinteren er steget 1 grad og det er nok til at vi får flere fisk eller lign til at søge mod danmark (klimaforandringer)

Vores kommentar til artiklen: Artiklen er god, da den tydeligt viser hvad klimaforandringerne gør ved dyrene. At det eks. er nød til at flytte fra deres hjemsted til andre lande for at "overleve" - men også dem der er ved at uddø pga. af varmere temperaturer osv.

Lavet af : Kristine.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Migration i dyreriget er et fascinerende fænomen. I takt med at sæsonerne skifter spreder fisk, fugle, krybdyr, insekter og pattedyr sig mellem forskellige geografiske områder og tilbagelægger lange og til tider abnorme afstande. Drivværket er typisk føde, bedre vejrforhold eller bare stedet at formere sig. Det er for mange arter en ressourcekrævende og risikobetonet affære at forlade et levested til fordel for et andet, som i mange tilfælde ligger flere tusinde kilometer væk. Men de gør det alligevel. Arternes træk- og vandringsruter har udviklet sig over titusinder og i nogle tilfælde hundredtusinder af år. Det er med andre ord dybt forankret i deres levevis og en del af deres tilpasning til økosystemerne.

Men alt imens vi kan falde på halen over eksempelvis havternens monstrøse træk fra Nordgrønland ned til havområderne ved Antarktis, ser vi flere og flere tegn på, at tingene ikke går sin vante gang. Stigende temperaturer, ekstreme vejrforhold, skovrydning, forsuring i havene og øgede vandstande er nogle af de konsekvenser, som millioner af arter i verden skal forsøge at tilpasse sig til - især dem, som migrerer. Ifølge Thor Hjarsen, seniorbiolog og fugleekspert i WWF Verdensnaturfonden, opstår problemet især, fordi der nu er mangel på levesteder. Dyrenes udbredelse flytter sig typisk nordpå med det mildere, varmere klima. Men det er nødvendigt, at stederne er egnet som gode levesteder.

Nattergalen forsvinder

Nattergalen er en trækfugl, der yngler i Danmark, Sverige og Norge. Om efteråret trækker den sydpå til det østlige Afrika nord for Ækvator og fortsætter videre sydover med overvintring i det sydlige Afrika. Mange kender nattergalen i Danmark, ikke nødvendigvis på dens udseende, men for sin smukke sang. Men i fremtiden vil det måske gå fløjten. "Vi kan se, at bestanden af nattergale er gået tilbage. Danmark er nattergalens sydligvestligste udbredelsesområde, så når der bliver varmere, bliver den gradvist skubbet mod nordøst og ind kommer i stedet en art, som sjovt nok hedder sydlig nattergal." Og ifølge Thor Hjarsen går der ikke lang tid, før denne fuglerokade finder sted. "Indenfor en 10 til 15 år kommer vi nok til at høre flere sydlige nattergale og færre almindelige nattergale," siger Thor Hjarsen, som mener, at det er ærgerligt, hvis den almindelige nattergal forsvinder. "Det er da lidt trist at vide, at en fugl med så smuk en sang er på vej væk fra Danmark, for erstatningen synger altså ikke lige så kønt."

Addaxantilopen går en svær tid i møde

Addaxantilopen lever i Sahara-ørkenen og har tilpasset sig et enormt varmt og tørt klima. I de varmeste perioder migrerer den typisk i grupper for bogstavelig talt at søge nye græsgange. Den migrerer sydpå mod Sahelzonen for at søge den første nedbør. Men noget tyder på, at det ændrer sig. "Prognoser viser, at der kommer til at være længerevarende tørkeperioder i den nordafrikanske region," fortæller Thor Hjarsen og fortsætter. "Det kan potentielt betyde, at levestederne reduceres for græssende pattedyr." Det er altafgørende for addaxantilopens og andre græssende pattedyrs overlevelse, at der er frodige områder, når der i forvejen er meget begrænset med vegetation i Sahara-regionen. Addaxantilopen er ifølge IUCN kritisk truet med en bestand på under 100 individer, så antilopen med de lange, snoede horn er i høj grad sårbar over for klimaforandringer.

Monarksommerfuglen er i vanvittig tilbagegang

Monarksommerfuglen er et særegent trækfænomen. Hvert år rejser den østlige monarksommerfugl mellem 2000 og 4500 kilometer fra sit yngleområde i nordlige USA og Canada ned til de mexicanske skove, hvor den overvintrer. Men noget er gået galt. "Det er jo crashet fuldstændigt for monarken," fortæller Thor Hjarsen. "Der er klimaforandringer i både dens ynglesteder og overvintringssteder, som formentlig har stor indflydelse på dens migration. Tidligere var der milliarder af sommerfugle, som kunne opleves i kæmpe klynger på træer i overvintringsområderne. Det har været et decideret trækplaster for turister i Mexico, men bestanden er gået markant tilbage. Det er ikke muligt at foretage en optælling af populationen. I stedet vurderes bestandens status på, hvor stort et skovareal de beslaglægger. I vinteren 1995-1996 beslaglagte monarksommerfuglene 45 hektar mexicansk skov. I vinteren 2020 var tallet nede på fem hektar. Det er en helt vanvittig tilbagegang," fortæller Thor Hjarsen.

Sølvhejren yngler nu i Nordjylland

Vi ser i stigende grad trækfugle i Danmark, som var relativt sjældne for 20 til 30 år siden. En af dem er sølvhejren. "Den er virkelig interessant i denne her sammenhæng. Da jeg var ung fuglekigger for 30 år siden, så du den nærmest ikke i Danmark. Den var dybt sjælden," fortæller Thor Hjarsen. Sølvhejren er udbredt mange steder i verden, herunder Asien, Australien og Europa, hvor de største bestande forekommer i Ungarn og Østrig og i særdeleshed Rusland og Ukraine. Sølvhejren træffes nu oftere og oftere i Danmark, specielt i sommerhalvåret. Og den har sågar udvidet meningen med sit besøg. "Den er begyndt at yngle et sted oppe i Nordjylland, og det er første gang det sker i Danmark," fortæller Thor Hjarsen. I Danmark har vi allerede en hejrefugl i form af fiskehejren, men ifølge Thor Hjarsen bliver der ikke kamp med fatale følger. "De konkurrerer selvfølgelig i et eller andet omfang med vores hjemlige fiskehejrer, fordi de spiser noget af det samme, men eftersom fiskehejren ikke er truet, så det er ikke noget, som truer den. Men det ville nok have været en anden snak, hvis der var mangel på småfisk i Danmark," siger Thor Hjarsen

Tyklæbet multe er vild med Danmark

Nogle steder i Danmark er vandets gennemsnitstemperatur ved havbunden i vintermånederne allerede steget med en grad, og det er nok til, at torsk og andre fiskearter er begyndt at flytte til koldere og dermed dybere vand. Så mens nogle arter forsvinder, kommer andre til. Den tyklæbede multe eksempelvis. "Tyklæbet multe er helt klart en af de fiskearter, som vi ser hyppigere i Danmark," fortæller Thor Hjarsen. Den findes blandt andet i de kystnære dele af Sortehavet og Middelhavet samt i Nordøst Atlanten. Men i årenes løb er tyklæbet multe blevet en del af fiskebestanden i de danske havområder. "Vi har over de seneste årtier i stigende grad set multerne i danske farvande, fordi den også foretrækker relativt varmt vand." Det kan derfor forventes, at den runde og aflange fisk med den karakteristiske tykke læbe er blevet en endnu hyppigere gæst i Danmark i takt med de stigende vandtemperaturer, mens andre arter forsvinder."

# data[].attributes.attachment_link.title
5 arter: Sådan påvirker klimaet dyrene - WWF Danmark

# data[].attributes.attachment_link.description
Sæson efter sæson vandrer dyr fra et levested til et andet i en konstant og tilbagevendende søgen efter føde, vinterophold og ynglesteder. Men hvordan påvirker det dyrenes mønstre, når klimaet ændrer sig med hastige skridt, som vi ser det lige nu? Vi stiller skarpt på fem migrerende arter.

# data[].attributes.body
Artiklen er fra: https://skandinaviskdyrepark.dk/

Referat: Isbjørne er afhængige af havisen for at fange sæler, og er derfor meget sårbare, når klimaet ændrer sig og havisen forsvinder.
Klimaforandringerne og den forsvindende havis giver ikke kun problemer for isbjørnene. Der er mange arter, der er afhængige af havisen, og den er derfor en meget vigtig del af det arktiske økosystem

Min kommentar: Jeg synes isbjørne er seje og vil synes det er synd hvis de forsvinder :'(

Rie

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Isbjørne i naturen bruger havisen som platform til at fange deres primære bytte, sælen. Men havisen er ikke en konstant størrelse, og mængden af havis varierer hen over året. I juni/juli måned begynder store områder af havisen at smelte, og mange isbjørne strander på land. Herinde kan de ikke fange sæler, og de faster derfor, til havisen fryser til igen i november/december.

De drægtige hunner er hårdest ramt

Den gruppe af isbjørne der faster i længst tid, er de drægtige hunisbjørne, der er tvunget til at tilbringe lang tid væk fra havisen for at opfostre deres unger. De strander, som de andre isbjørne, i juni/juli måned. I oktober graver de en hule i en snedrive eller i tundraen, og her føder de deres unger i december måned. Ungerne er dog meget små ved fødslen (ca. 6-700 g), så først i marts er de store nok til at komme med ud af hulen og ud på havisen. Det betyder, at isbjørnehunnen på det her tidspunkt har fastet ca. 8 måneder!

Fasteperioden bliver længere

På grund af klimaforandringerne stiger temperaturen i Arktis, og store dele af havisen forsvinder. Allerede nu er den periode, hvor isbjørnen kan færdes på havisen, forkortet med 3-4 uger mange steder i Arktis. Det har selvfølgelig betydning for alle isbjørnene, men især de drægtige hunner, der i forvejen har en forlænget fasteperiode, er ramt.

Hunnerne kan simpelthen ikke nå, at fange nok sæler og opbygge et tykt nok fedtlag til at kunne opfostre deres unger. Ungerne får derfor ikke næring nok og dør enten i hulen eller de første dage på havisen, når moderen igen er begyndt at jage sæler i marts.

Isbjørnen er ambassadør

De fleste mennesker holder af den store arktiske isbjørn, og vi kan hurtigt blive enige om, at det ville være helt forfærdeligt, hvis der ikke længere fandtes isbjørne i naturen.

Klimaforandringerne og den forsvindende havis giver ikke kun problemer for isbjørnene. Der er mange arter, der er afhængige af havisen, og den er derfor en meget vigtig del af det arktiske økosystem. Som eksempel lever der masser af alger på undersiden af isen, som brødføder en stor del af livet i de arktiske have. Flere arter af fisk kan ikke overleve uden disse alger, og der bliver derfor færre og færre fisk, som sælerne kan spise. Desuden bruger sælerne, ligesom isbjørene, havisen til at føde og opfostre deres unger, og ringsæler er derfor lige så truede af klimaforandringerne, som isbjørnen er.

Havisen er derudover en vigtig faktor i at holde temperaturene nede på hele planeten, da is reflekterer flere af solens varmestråler, end det underliggende havvand gør.

Hvad kan du gøre?

Hvis du vil være med til at forsøge at redde isbjørnene og havisen, er der masser af ting, du kan gøre.

Du kan for eksempel:

Skifte til elsparepærer

Huske et indkøbsnet, når du handler ind og undgå plastikposen

Sortere dit affald

Tage cyklen når du kan og lade bilen stå

Skrue en smule ned for termostaten og tage en varm bluse på i stedet

# data[].attributes.attachment_link.title
Isbjørne og klimaforandringer - Skandinavisk Dyrepark

# data[].attributes.attachment_link.description
Isbjørne i naturen bruger havisen som platform til at fange deres primære bytte, sælen. Men havisen er ikke en konstant størrelse, og mængden af havis varierer hen over året. I juni/juli måned begynder store områder af havisen at smelte, og mange isbjørne strander på land.