# data[].attributes.headline
ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ КОМУНАЛЬНИЙ МЕТОДИЧНИЙ ЦЕНТР НАУКОВО-ОСВІТНІХ ІННОВАЦІЙ ТА МОНІТОРИНГУ

# data[].attributes.subject
ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ КОМУНАЛЬНИЙ МЕТОДИЧНИЙ ЦЕНТР НАУКОВО-ОСВІТНІХ ІННОВАЦІЙ ТА МОНІТОРИНГУ

# data[].attributes.attachment_link.title
Тернопільський комунальний методичний центр науково-освітніх інновацій та моніторингу – Тернопільський комунальний методичний центр науково-освітніх інновацій та моніторингу

# data[].attributes.attachment_link.description
© 2015-2021 ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ КОМУНАЛЬНИЙ МЕТОДИЧНИЙ ЦЕНТР НАУКОВО-ОСВІТНІХ ІННОВАЦІЙ ТА МОНІТОРИНГУ

# data[].attributes.attachment_link.title
ЕК-ЦПР | ЄАС

# data[].attributes.attachment_link.description
Підтримка:Телеграм: t.me/easnppuorgТелефон: +38 (044) 209 06 45

# data[].attributes.attachment_link.title
Каталог онлайн курсів з сертифікатом | EdEra

# data[].attributes.attachment_link.description
Онлайн курси з сертифікатом ✔️ EdEra 👉 Якісна та доступна онлайн освіта в Україні ✔️ Перегляньте наші навчальні курси та виберіть необхідне!

# data[].attributes.headline
Дистанційне навчання Тернопіль ТОКІППО

# data[].attributes.subject
Дистанційне навчання Тернопіль ТОКІППО

# data[].attributes.attachment_link.title
Сервер дистанційного навчання ТОКІППО

# data[].attributes.attachment_link.description
Перейти до головного вмісту

# data[].attributes.headline
Тернопіль ТОКІППО 

# data[].attributes.subject
Тернопіль ТОКІППО 

# data[].attributes.attachment_link.description
1.Державний стандарт початкової освіти, затверджений постановою Кабінету Мінітрів України від 21.02. 2018 № 87 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 24 липня 2019 р. № 688)

# data[].attributes.headline
ІНСТРУКТИВНО - МЕТОДИЧНІ РЕКОМЕНДАЦІЇ 2025-2026 н.р.

# data[].attributes.subject
ІНСТРУКТИВНО - МЕТОДИЧНІ РЕКОМЕНДАЦІЇ 2025-2026 н.р.

# data[].attributes.body
щодо викладання навчальних предметів у закладах загальної середньої освіти у

2025/2026 навчальному році

# data[].attributes.attachment_link.title
МЕТОДИЧНІ РЕКОМЕНДАЦІЇ -мистецтво  2025 - 2026.pdf

# data[].attributes.attachment_link.title
Критерії оцінювання результатів навчання учнів у 2024/2025 навчальному році ​​​​​​​5-7 класи НУШ

# data[].attributes.headline
Навчальні програми для 1-4 класів

# data[].attributes.subject
Навчальні програми для 1-4 класів

# data[].attributes.headline
ІНСТРУКТИВНО-МЕТОДИЧНІ РЕКОМЕНДАЦІЇ 

# data[].attributes.subject
ІНСТРУКТИВНО-МЕТОДИЧНІ РЕКОМЕНДАЦІЇ 

# data[].attributes.body
щодо викладання навчальних предметів у закладах загальної середньої освіти у

2024/2025 навчальному році

# data[].attributes.attachment_link.title
Методичні рекомендації-мистецтво  2024-2025

# data[].attributes.headline
Модельна навчальна програма " Мистецтво 7-9 класи автор О.М.Івасюк

# data[].attributes.subject
Модельна навчальна програма " Мистецтво 7-9 класи автор О.М.Івасюк

# data[].attributes.attachment_link.title
МНП_Мистецтво_7-9_кл_інтегрований_курс_Івасюк_та_ін_2023

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
видавництво астон

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
купити онлайн

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
навчальна література

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
методична література

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
книги з доставкою

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
держзамовлення

# data[].attributes.attachment_link.title
Мистецтво 7 клас

# data[].attributes.attachment_link.description
Астон - українське видавництво, розташоване в місті Тернополі. Спеціалізується на випуску підручників для загальноосвітніх навчальних закладів по всій території України.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Шкільне життя

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
адміністрації школи

# data[].attributes.attachment_link.title
Початок 2024/2025 н.р.: накази, методичні рекомендації, календарне планування - Шкільне життя

# data[].attributes.attachment_link.description
Увага! Матеріал оновлюється у 2024/2025 навчальному році. Наказ Міністерства освіти і науки України від 19 червня 2024 р. № 881 "Про проведення всеукр

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Інститут модернізації змісту освіти

# data[].attributes.attachment_link.title
Мистецька освітня галузь

# data[].attributes.attachment_link.description
Мистецтво. 5-6 класи" (інтегрований курс) Модельна навчальна програма "Мистецтво. 5-6 класи" (інтегрований курс) для закладів загальної середньої освіти (авт. Комаровська О. А., Лємешева Н. А.) Модельна навчальна програма "Мистецтво. 5-6 класи" (інтегрований курс) для закладів загальної середньої освіти (авт. Кондратова Л. Г.). Модельна навчальна програма "Мистецтво.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Відеоуроки, тести та завдання для школярів 5-11 класів

Завантажуй мобільний застосунок
Всеукраїнської школи онлайн

Початкова школа

Навчальні ресурси для учнів/учениць та вчителів/вчительок початкової школи

Детальніше

Інфомедійна грамотність

Навчально-методичні матеріали для учителів

Детальніше

# data[].attributes.attachment_link.description
Відеоуроки, тести та завдання для школярів 5-11 класів Завантажуй мобільний застосунок Всеукраїнської школи онлайн Детальніше   Детальніше

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - Дистанційні та онлайн-сервіси в освіті

# data[].attributes.attachment_link.description
Здобувачі освіти, абітурієнти, педагоги та освітні управлінці мають можливість використовувати 46 сервісів, які допомагають отримувати освітні послуги дистанційно або онлайн.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Нова українська школа | Веб-ресурс НУШ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Міністерство освіти і науки опублікувало лист з рекомендаціями щодо організації дистанційного навчання в школах. "Нова українська школа" вибрала найголовніше.

- Як можна здійснювати дистанційне навчання?

Відповідно до Положення про дистанційну форму здобуття повної загальної середньої освіти, можна:

навчати учнів за дистанційною формою (як окремою формою здобуття освіти);

використовувати технології дистанційного навчання під час навчання за різними формами (очною (денною, вечірньою), заочною, мережевою, екстернатною, сімейною (домашньою), педагогічним патронажем), у тому числі під час карантину та інших надзвичайних обставин.

Отже, під час карантину не потрібно переводити учнів на дистанційну форму. Це буде "традиційна" форма навчання із застосуванням технологій дистанційного навчання.

Важливо: заклад освіти має автономію, тож може сам визначати у своїх освітній/-х програмі/-ах форми організації освітнього процесу для забезпечення дистанційного навчання (навчальні заняття, консультації, вебінари, онлайн-форуми, віртуальні екскурсії тощо).

- Чи можна для школи вибрати одну онлайн-платформу для роботи?

Так, педрада може вибрати і схвалити конкретні електронні освітні платформи, онлайн-сервіси та інструменти для організації дистанційного навчання, щоби уніфікувати для всіх учителів і класів. Водночас, учитель сам обирає форми, методи й засоби дистанційного навчання, доцільність синхронних або асинхронних занять.

Школі не потрібно розробляти й затверджувати окремі освітню і навчальні програми, адже вона має виконати державні стандарти освіти, незалежно від форми навчання.

- Якщо у вчителя є свій електронний ресурс, чи можна його використовувати без погодження з МОН чи управлінням освіти?

Так. Такі дії школи не потребують дозволу. Ба більше, педпрацівники школи самі визначають, чи доцільно використовувати певний навчальний ресурс і чи він відповідає державним стандартам освіти, типовим освітнім і модельним навчальним програмам, мові освіти, іншим вимогам законодавства (якщо не йдеться про ресурси, яким надано гриф МОН).

- Що робити, якщо учню медично протипоказане дистанційне навчання?

Потрібно погодити з одним з батьків учня, який має ці протипоказання, як вчителі взаємодіятимуть із ним, а також, які засоби навчання можна використовувати.

Те саме стосується учнів, які не можуть виходити на зв'язок синхронно через поганий інтернет. Потрібно домовитися з ними про інший формат комунікації.

- Дистанційне навчання - складне для всіх учнів, вони втомлюються і псують зір.

Це дійсно так, тому в МОН радять дотримуватися санітарних правил і норм щодо формування розкладу уроків, безперервної тривалості навчальної діяльності з технічними засобами навчання, тривалості виконання завдань для самопідготовки у позанавчальний час (домашніх завдань).

Окрім того, потрібно нагадувати учням про правильну поставу і вправи для очей, а в разі синхронних занять проводити їх разом із учнями.

- Чи зберігається обсяг навантаження на учнів у разі дистанційного навчання?

У МОН кажуть, що обсяг навчального навантаження не зменшується, а реалізується в синхронному та асинхронному режимах.

- Як проводити оцінювання?

Є кілька пунктів:

учні на дистанційному навчанні обов'язково проходять формувальне, поточне й підсумкове (тематичне, семестрове, річне) оцінювання;

результати оцінювання фіксуються в класних журналах і свідоцтвах досягнень;

оцінювання можна проводити за системою, визначеною законодавством, або за власною шкалою закладу освіти. У другому випадку в школи мають бути правила переведення такої шкали до системи оцінювання, визначеної законодавством;

оцінювання може відбуватися очно або дистанційно, але з дотриманням академічної доброчесності.

- Що робити, якщо у вчителя немає комп'ютера для проведення дистанційного навчання під час карантину?

Засновник закладу освіти може ухвалити рішення надавати вчителям комп'ютери в тимчасове користування.

- Як обліковувати навчальні заняття?

У класному журналі треба зазначати режим проведення (синхронний, асинхронний) конкретного уроку.

Усі уроки, незалежно від режиму проведення, датується відповідно до календарно-тематичного планування.

Відмітку про відсутність учня можна робити лише в разі уроку в синхронному режимі.

- Чи передбачені доплати за ведення дистанційного навчання?

Поки законодавство не передбачає доплат педагогам, які організовують дистанційне навчання.

Водночас, під час організації дистанційного навчання зберігаються доплати за перевірку навчальних робіт, роботу в інклюзивних класах (групах), надбавки за складність, напруженість у роботі, за розширення зони обслуговування або збільшення обсягу виконуваних робіт, інші доплати і надбавки відповідно до законодавства.

Важливо: дистанційне навчання має організовуватися в межах робочого часу вчителів, з урахуванням режиму роботи закладу освіти. У МОН привертають увагу, що, відповідно до частини першої статті 24 закону "Про повну загальну середню освіту", робочий час педпрацівника включає час на виконання ним навчальної, виховної, методичної, організаційної роботи та іншої педагогічної діяльності, передбаченої трудовим договором та / або посадовою інструкцією.

Також, щоб уникнути непорозумінь щодо того, що якісь вчителі багато працюють під час дистанційного навчання, а інші - ні, а також щодо якості навчання, у МОН радять:

має бути регулярна та змістовна взаємодія суб'єктів дистанційного навчання (вчителів, учнів, батьків);

не менше 30% навчального часу, передбаченого освітньою програмою закладу освіти, організовувати в синхронному режимі;

регулярно відстежувати результати навчання учнів, а також надавати їм підтримку в освітньому процесі;

керівнику закладу освіти проводити контроль (у спосіб, схвалений педагогічною радою) за виконанням освітніх програм;

педпрацівникам підвищувати свою кваліфікацію щодо використання інформаційно-комунікативних (цифрових) технологій в освітньому процесі як через формальну, так і неформальну освіту.

включати до внутрішньої системи забезпечення якості освіти механізм моніторингу та контролю якості дистанційного навчання (до прикладу, відстеження регулярності синхронної взаємодії, формування в учнів навичок самоконтролю, способи забезпечення академічної доброчесності в умовах віддаленості учасників дистанційного навчання, вивчення думки учасників освітнього процесу щодо недоліків і труднощів у навчанні, визначення потреби в навчанні педпрацівників та організація відповідного навчання).

- Що робити, якщо батьки хочуть перевести дитину на дистанційну форму навчання?

Батьки мають написати про це заяву в школу, яка провадить таку форму. У ній треба підтвердити наявність умов для дистанційного навчання в синхронному та асинхронному режимах.

- Що робити, якщо школа хоче запровадити дистанційне навчання як окрему форму?

Рішення закладу освіти про організацію дистанційної форми не потребує погодження із засновником, але обов'язкове дотримання вимог щодо системотехнічного та іншого забезпечення дистанційного навчання (більше в розділі IV "Положення про дистанційну форму...");

Заклад освіти має оприлюднити на своєму сайті (за його відсутності - на сайті засновника) інформацію про можливість забезпечення ним здобуття освіти за дистанційною формою;

Має бути створено клас/-и з дистанційною формою здобуття освіти;

Для зарахування (переведення) на дистанційну форму потрібна заява повнолітнього учня або одного з батьків. Заяву можна подати й електронною поштою;

Немає вимоги щодо наявності високого рівня результатів навчання учнів як умова навчання на дистанційною формою. Таку можливість має будь-який учень;

результати річного оцінювання учня впливають визначення можливості продовжувати навчання за дистанційною формою (відповідно до пункту 5 розділу II "Положення..."). Вони мають бути не нижче середнього рівня.

- Чи можна робити так, що частина учнів відвідують школу, а частина - ні?

Так. Пункт 3 розділу III " Положення... " передбачає можливість реалізувати один із варіантів "ротаційної" моделі змішаного навчання, коли окремі теми частина учнів класу вивчає очно, а інша частина - дистанційно.

Також, з огляду на автономію закладу освіти, можна реалізовувати інші моделі змішаного навчання.

Повністю з листом можна ознайомитись у цьому документі:

5f9fdc9533fa9480698564

Дивіться також посібник із організації дистанційного навчання:

ГРИФ_Методичні_рекомендації_дистанційна_освіта_развороты

Завантажити мобільну версію
Більше матеріалів щодо організації дистанційного навчання дивіться у спеціальному розділі на нашому сайті
"Нова українська школа" Титульне фото: автор - alphaspirit, Depositphotos

# data[].attributes.attachment_link.title
Організація дистанційки в школах - пояснюємо основне з рекомендацій МОН | Нова українська школа

# data[].attributes.attachment_link.description
Міністерство освіти і науки опублікувало лист з рекомендаціями щодо організації дистанційного навчання в школах. "Нова українська школа" вибрала найголовніше. - Як можна здійснювати дистанційне навчання?

# data[].attributes.attachment_link.title
Використання-онлайн-ресурсів-при-організації-дистанційного-навчання-під-час-карантину-в-закладах-освіти-м.Суми.pdf

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Людмила Кондратова

# data[].attributes.attachment_link.title
Посібник для шкіл_Організація дистанційного навчання.pdf

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Редактор новин

# data[].attributes.attachment_link.title
Тривалість уроків під час дистанційного навчання: вимоги МОЗ - новини освіти | "Освіторія"

# data[].attributes.attachment_link.description
Відповідно до Санітарного регламенту для закладів загальної середньої освіти, затвердженого наказом МОЗ України, у разі використання технічних засобів навчання на заняттях види навчальної діяльності потрібно чергувати. Із встановленням жорсткого карантину в Україні значна частина шкіл перейде на дистанційне навчання. Нагадуємо, що норм використання технічних засобів слід дотримуватися, адже їх розроблено з урахуванням інтересів дітей та для збереження їхнього здоров'я.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Світлана Тунік

# data[].attributes.attachment_link.title
Довідник  Дистанційне навчання.pdf

# data[].attributes.headline
Нова Українська Школа

# data[].attributes.subject
Нова Українська Школа

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Нова українська школа - це ключова реформа Міністерства освіти і науки. Головна мета - створити школу, в якій буде приємно навчатись і яка даватиме учням не тільки знання, як це відбувається зараз, а й уміння застосовувати їх у повсякденному житті.

НУШ - це школа, до якої приємно ходити учням. Тут прислухаються до їхньої думки, вчать критично мислити, не боятись висловлювати власну думку та бути відповідальними громадянами. Водночас батькам теж подобається відвідувати цю школу, адже тут панують співпраця та взаєморозуміння.
Докладніше про зміни
Реформу НУШ розраховано на роки, адже неможливо швидко змінити освітню традицію, що плекалася в Україні протягом десятиліть. Проте зміни вже розпочались, і Міністерство освіти і науки робить усе, аби вони були невідворотними.

Зокрема, у вересні 2017 року було ухвалено новий Закон "Про освіту", який регулює основні засади нової освітньої системи, а у лютому 2018 року Кабінет Міністрів затвердив новий Державний стандарт початкової освіти. На черзі - ухвалення нового закону "Про загальну середню освіту", який більш детально розкриє зміни, закладені реформою.

Новий Стандарт початкової освіти з 2017/2018 навчального року успішно проходить апробацію у 100 школах по всій Україні. З 2018/2019 навчального року за цим стандартом розпочали навчання першокласники по всій Україні.

Новий Стандарт початкової освіти передбачає, що вчителі мають працювати за іншими підходами, тому протягом 2018-2019 років відбувається масштабне перенавчання вчителів початкової школи. Вони проходять як дистанційне навчання ( онлайн-курс на освітній платформі EdEra), так і очні сесії, в межах яких спеціально підготовлені тренери закріплюють знання педагогів на практиці.

Також у 2019 році стартував пілот з добровільної сертифікації вчителів, мета якого - виявити та стимулювати вчителів з високим рівнем професійної майстерності, які володіють методиками компетентнісного навчання і новими освітніми технологіями та сприяють їх поширенню.

У 2019 році на зміну процедури атестації шкіл, що мала виключно наглядово-контрольні функції, прийшов Порядок проведення інституційного аудиту, який має стати інструментом підтримки закладів. На допомогу директорам шкіл Державною службою якості освіти розроблено Рекомендації до побудови внутрішньої системи забезпечення якості освіти у ЗЗСО.

Основні засади реформи шкільної освіти та орієнтовний графік впровадження реформи викладено в Концепції Нової української школи. ( English version). Там ви знайдете інформацію про цінності реформи (як-от орієнтація на учня, педагогіка партнерства, справедливе фінансування тощо), основні компетенції та візію, яким має бути випускник НУШ. Коротко про це також можна прочитати нижче.
ЩО ЗМІНЮЄТЬСЯ ДЛЯ УЧНІВ?
Ключова зміна для учнів стосується підходів до навчання та змісту освіти. І ми у МОН переконані, що це - головне. Адже мета НУШ - виховати інноватора та громадянина, який вміє ухвалювати відповідальні рішення та дотримується прав людини.

Замість запам'ятовування фактів та понять учні набуватимуть компетентностей. Це - динамічна комбінація знань, умінь, навичок, способів мислення, поглядів, цінностей, інших особистих якостей, що визначає здатність особи успішно соціалізуватися, провадити професійну та/або подальшу навчальну діяльність. Тобто формується ядро знань, на яке будуть накладатись уміння цими знаннями користуватися, а також цінності та навички, що знадобляться випускникам української школи у професійному та приватному житті.

Список компетентностей, яких набуватимуть учні, уже закріплено законом "Про освіту". Він створювався з урахуванням " Рекомендації Європейського Парламенту та Ради Європи щодо формування ключових компетентностей освіти впродовж життя " (від 18.12.2006 р.):

вільне володіння державною мовою;

здатність спілкуватися рідною (у разі відмінності від державної) та іноземними мовами;

математична компетентність;

компетентності у галузі природничих наук, техніки і технологій;

інноваційність;

екологічна компетентність;

інформаційно-комунікаційна компетентність;

навчання впродовж життя;

громадянські та соціальні компетентності, пов'язані з ідеями демократії, справедливості, рівності, прав людини, добробуту та здорового способу життя, з усвідомленням рівних прав і можливостей;

культурна компетентність;

підприємливість та фінансова грамотність.

Державні стандарти можуть розширювати цей список.

Спільними для всіх компетентностей є так звані наскрізні вміння: читання з розумінням, уміння висловлювати власну думку усно і письмово, критичне та системне мислення, здатність логічно обґрунтовувати позицію, творчість, ініціативність, вміння конструктивно керувати емоціями, оцінювати ризики, приймати рішення, розв'язувати проблеми, здатність співпрацювати з іншими людьми.

Щоб набувати компетентностей, школярі навчаються за діяльнісним підходом - тобто частіше щось роблять замість того, щоб просто сидіти за партами і слухати вчителя. Концепція НУШ пропонує також впроваджувати інтегроване та проєктне навчання. Це сприяє тому, що учні отримують цілісне уявлення про світ, адже вивчають явища з точки зору різних наук та вчаться вирішувати реальні проблеми за допомогою знань з різних дисциплін.

Міністерством розроблено нову модель оцінювання учнів у межах Нової української школи. Тепер замість звичних табелів у кінці року учні перших класів отримують Свідоцтво досягнень. Оновлена модель ґрунтується на формувальному оцінюванні, яке дає можливість зробити висновки саме щодо процесу навчання, а не тільки результату (кількості помилок) та поступу учня.

А ще реформа - це про освітнє середовище. І це, насамперед, не техніка чи меблі. Хоча завдяки децентралізації фінансування шкіл збільшилося, і в багатьох навчальних закладах поступово оновлюється матеріально-технічна база.

Зміна освітнього середовища - це зміна ставлення до дитини: повага, увага до неї та прагнення знайти оптимальний спосіб для її ефективного навчання. Саме такою є Нова українська школа.
ЩО ЗМІНЮЄТЬСЯ ДЛЯ ВЧИТЕЛІВ?
Учитель - це людина, на якій тримається реформа. Без неї чи нього будь-які зміни будуть неможливими, тому один з головних принципів НУШ - умотивований учитель. Це означає, що наша мета - сприяти його професійному та особистому зростанню, а також підвищувати його соціальний статус.

Щоб навчати по-новому, вчитель повинен отримати свободу дій - обирати навчальні матеріали, імпровізувати та експериментувати. Цю свободу дає новий закон "Про освіту".

Міністерство освіти і науки пропонуватиме типові навчальні програми, проте будь-який учитель чи авторська група може доповнювати їх або створювати свої. Учитель тепер обмежений лише Державним стандартом. У цьому документі окреслено результати: що мають знати та вміти учні, закінчивши певний етап навчання. Натомість, як дійти до цих результатів, учитель визначатиме сам.

Учитель, який отримав свободу навчати, має отримати й свободу навчатися. І ця свобода теж передбачена реформою. Має запрацювати принцип "гроші ходять за вчителем": педагоги зможуть підвищувати кваліфікацію за державні кошти не лише в Інститутах післядипломної педагогічної освіти, а й в обраних самими педагогами організаціях. Є лише дві вимоги: за п'ять років підвищення кваліфікації має скласти 150 годин, а навчання має відбуватись щорічно.

А щоб вмотивувати вчителів ще й фінансово, міністерство запровадить сертифікацію. Це добровільна перевірка, проходження якої надасть учителям 20% надбавку до посадового окладу та звільнить від атестації. На початку 2019 року стартував пілотний проєкт сертифікації вчителів початкових класів, у якому беруть участь понад 800 педагогів з усієї України.
ЩО ЗМІНЮЄТЬСЯ ДЛЯ АДМІНІСТРАЦІЇ ШКІЛ?
НУШ - це відповідальна школа, і ми переконані, що навчальні заклади повинні отримати більше свободи дій. Адже відповідальність та свобода йдуть пліч-о-пліч.

Тому закон "Про освіту" передбачає кадрову автономію. Тепер директор школи може самостійно призначати своїх заступників, приймати на роботу та звільняти педагогічних працівників.

Окрім того, керівників шкіл (як і вчителів) уже приймають на роботу за строковим контрактом. Директор школи обирається за конкурсом. Одна людина зможе бути на цій посаді не більше двох термінів по 6 років (якщо особа призначається на цю посаду вперше, перший термін складатиме 2 роки). Після цього така людина зможе обіймати інші посади в цій школі або ж брати участь у конкурсі директорів у іншій школі.
ЩО ЗМІНЮЄТЬСЯ ДЛЯ БАТЬКІВ?
Один із принципів Нової української школи - партнерство, у тому числі - між школою та батьками. Батьки можуть створювати свої органи громадського самоврядування, а отже - впливати на освітній та виховний процеси.

Відтепер батькам легше контролювати фінанси школи. Усі навчальні заклади, які отримують публічні кошти (це, наприклад, бюджетні кошти та благодійні внески), зобов'язані оприлюднювати свій кошторис та інформацію про витрати. І батьки тепер можуть здійснювати перерахування благодійних внесків цілеспрямовано на школу, а не збирати готівкові кошти, які дуже складно обліковувати.

Співпраця між усіма учасниками освітнього процесу - учителів, учнів, адміністрацій та батьків - наріжний камінь, який допоможе досягти всіх інших результатів. Адже тільки так можливо втілити головну мету: змінити освітнє середовище, впровадити навчання для життя.

І врешті - зробити українську школу відкритою, цікавою та сучасною.

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - нова українська школа

# data[].attributes.attachment_link.description
Нова українська школа - це ключова реформа Міністерства освіти і науки. Головна мета - створити школу, в якій буде приємно навчатись і яка даватиме учням не тільки знання, як це відбувається зараз, а й уміння застосовувати їх у повсякденному житті. НУШ - це школа, до якої приємно ходити учням.

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - Наступність між дошкільною та початковою освітою

# data[].attributes.attachment_link.description
Забезпечення наступності змісту дошкільної та початкової освіти, відповідність Базового компонента дошкільної освіти віковим особливостям дітей старшого дошкільного віку та вимогам концептуальних засад реформування Нової української школи, доцільність використання учителями під час першого (адаптаційно-ігрового) циклу початкової освіти досвіду роботи педагогів закладів дошкільної освіти зі старшими дошкільниками.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Міністерство освіти і науки затвердило методичні рекомендації щодо оцінювання результатів навчання учнів 1-4 класів закладів загальної середньої освіти. Відповідний наказ і текст рекомендацій оприлюднено на сайті МОН.

Методичні рекомендації окреслюють підходи оцінювання результатів навчання учнів 1-4 класів закладів загальної середньої освіти в умовах особистісно зорієнтованого і компетентнісного навчання.

Однією з ключових змін в оцінюванні є підхід до вираження оцінки. На заміну узагальненій бальній оцінці навчальних досягнень учнів з предмета/курсу запропоновано використовувати вербальну оцінку окремих результатів навчання учня/учениці з предмета вивчення, інтегрованого курсу, яка окрім оцінювального судження про досягнення може ще називати і рівень результату навчання.

Так, рекомендації запроваджують поняття вербальної оцінки (оцінювальне судження) та рівневої оцінки (оцінювальне судження із зазначенням рівня результату). Вербальну і рівневу оцінку можна виражати як усно, так і письмово. Рівень результату навчання рекомендовано визначати з урахуванням динаміки його досягнення та позначати буквами - "початковий" (П), "середній" (С), "достатній" (Д), "високий" (В).

Результати оцінювання особистісних надбань учнів у 1-4 класах рекомендовано виражати вербальною оцінкою, об'єктивних результатів навчання у 1-2 класах - вербальною оцінкою, у 3-4 класах - або вербальною, або рівневою оцінкою за вибором закладу.

Рекомендації також містять Орієнтовну рамку оцінювання результатів навчання учнів 1-4 класів. Вона дозволяє забезпечити об'єктивність і точність результату оцінювання і покликана допомогти формувати оцінювальні судження та визначати рівень результату навчання.

Водночас заклад може розробляти і фіксувати загальні положення щодо оцінювання результатів навчання учнів у освітній програмі та конкретизувати їх у частині положення про внутрішню систему забезпечення якості освіти. Особливості організації оцінювання в певному класі можуть ініціюватися вчителем і бути затвердженими на засіданні педагогічної ради закладу.

У рекомендаціях наголошено, що оцінка є конфіденційною інформацією, доступною лише для учня/учениці та його/її батьків (або осіб, що їх замінюють).

Відповідно до Державного стандарту початкової освіти, отримання даних, їх аналіз та формулювання суджень про результати навчання учнів здійснюють у процесі:

формувального оцінювання, мета якого - відстеження особистісного розвитку учнів й опанування навчального досвіду;

підсумкового оцінювання, мета якого - співвіднести навчальні досягнення учнів з обов'язковими/очікуваними результатами навчання, визначеними Держстандартом або освітньою програмою.

Рекомендовано враховувати, що формувальне оцінювання розпочинається з перших днів навчання у школі і триває постійно. Для ефективності формувального оцінювання рекомендовано дотримуватись алгоритму діяльності вчителя під час його організації:

1. формулювання об'єктивних і зрозумілих для учнів навчальних цілей;

2. визначення разом з учнями критеріїв оцінювання;

3. формування суб'єктної позиції учнів у процесі оцінювання;

4. створення умов для формування вміння учнів аналізувати власну навчальну діяльність (рефлексія);

5. коригування спільно з учнями підходів до навчання з урахуванням результатів оцінювання.

Об'єктом підсумкового оцінювання є результати навчання учнів за рік. Під час такого оцінювання рекомендовано зіставляти навчальні досягнення учнів з очікуваними результатами навчання, визначеними в освітніх програмах закладів з урахуванням Орієнтовної рамки оцінювання.

Основою для підсумкового оцінювання можуть бути результати виконання тематичних діагностувальних робіт, записи оцінювальних суджень про результати навчання, зафіксовані на носіях зворотного зв'язку з батьками, спостереження вчителя у процесі формувального оцінювання. Підсумкову оцінку за рік рекомендовано визначати з урахуванням динаміки досягнення того чи іншого результату навчання.

Нагадаємо, 75-ти модельним навчальним програмам для базової середньої освіти надано гриф "Рекомендовано Міністерством освіти і науки України".

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - Затверджено методичні рекомендації щодо оцінювання результатів навчання учнів 1-4 класів

# data[].attributes.attachment_link.description
Міністерство освіти і науки затвердило методичні рекомендації щодо оцінювання результатів навчання учнів 1-4 класів закладів загальної середньої освіти. Відповідний наказ і текст рекомендацій оприлюднено на сайті МОН. Методичні рекомендації окреслюють підходи оцінювання результатів навчання учнів 1-4 класів закладів загальної середньої освіти в умовах особистісно зорієнтованого і компетентнісного навчання.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Нова українська школа

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Потрібна докорінна реформа, яка зупинить негативні тенденції, яка перетворить українську школу на важіль соціальної рівності та згуртованності, економічного розвитку і конкурентоспроможності України.

Освічені українці, всебічно розвинені, відповідальні громадяни та патріоти, здатні до ризику та інновацій, - ось хто поведе українську економіку вперед у XXI сторіччі.

Особистість

Цілісна особистість, усебічно розвинена, здатна до критичного мислення.

Патріот

Патріот з активною позицією, який діє згідно з морально-етичними принципами і здатний приймати відповідальні рішення, поважає гідність і права людини.

Інноватор

Інноватор, здатний змінювати навколишній світ, розвивати економіку за принципами сталого розвитку, конкурувати на ринку праці, учитися впродовж життя.

Детально

Наскрізне застосування інформаційно-комунікаційних технологій в освітньому процесі та управлінні закладами освіти і системою освіти має стати інструментом забезпечення успіху нової української школи. Запровадження ІКТ в освітній галузі має перейти від одноразових проектів у системний процес, який охоплює всі види діяльності. ІКТ суттєво розширять можливості педагога, оптимізують управлінські процеси, таким чином формуючи в учня важливі для нашого сторіччя технологічні компетентності.

Детально

# data[].attributes.attachment_link.title
НУШ КОРОТКО | Нова українська школа

# data[].attributes.attachment_link.description
Веб-ресурс НУШ

# data[].attributes.headline
Концепція НУШ

# data[].attributes.subject
Концепція НУШ

# data[].attributes.headline
Концепція "Нова Українська школа"

# data[].attributes.subject
Концепція "Нова Українська школа"

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
КАБІНЕТ МІНІСТРІВ УКРАЇНИ

РОЗПОРЯДЖЕННЯ

№ 988-р від 14 грудня 2016 року
Про схвалення Концепції реалізації державної
політики у сфері реформування загальної середньої освіти
"Нова українська школа" на період до 2029 року
1. Схвалити Концепцію реалізації державної політики у сфері реформування загальної середньої освіти "Нова українська школа" на період до 2029 року, що додається.

2. Міністерству освіти і науки разом із заінтересованими центральними органами виконавчої влади розробити та подати у місячний строк Кабінетові Міністрів України план заходів з реалізації Концепції, схваленої цим розпорядженням.

Прем'єр-міністр України В. ГРОЙСМАН

СХВАЛЕНО
розпорядженням Кабінету Міністрів України
від 14 грудня 2016 р. № 988-р
КОНЦЕПЦІЯ
реалізації державної політики у сфері реформування
загальної середньої освіти "Нова українська школа"
на період до 2029 року
Проблема, яка потребує розв'язання

Проблемою, яка потребує розв'язання, є суттєве погіршення якості загальної середньої освіти протягом 1992-2016 років, що є наслідком ряду таких факторів:

зменшення обсягів фінансування;

зниження рівня оплати праці вчителя;

незадовільне матеріально-технічне забезпечення шкіл;

бюрократизація системи управління освітою;

застарілі зміст освіти та методики викладання.

Проявами проблеми є:

збільшення частки молоді, яка здобуває освіту за кордоном;

тенденція до зниження показників України у міжнародних дослідженнях конкурентоспроможності та інноваційної привабливості, які впливають на економічний розвиток України.

Загальна середня освіта в Україні має такі основні ознаки:

наявність суттєвого сегмента високоякісної освіти, насамперед математичної та природничої (елітарна освіта);

домінування в системі освіти шкіл з невисокою якістю освітніх послуг;

суттєві територіальні відмінності в якості загальної середньої освіти (між сільськими та міськими школами, між окремими регіонами);

тенденція до погіршення якості освіти в цілому у державі;

недостатня мотивація до освіти значної частини молоді.

Отже, проведення докорінної реформи загальної середньої освіти сприятиме подоланню негативних тенденцій, забезпеченню соціальної рівності та згуртованості, економічного розвитку і конкурентоспроможності держави.

Досвід країн Східної Європи (Польщі, Чехії) свідчить про суттєвий вплив освітніх реформ на розвиток економіки та конкурентоспроможність освіти на міжнародному рівні.

Мета Концепції

Метою Концепції є забезпечення проведення докорінної та системної реформи загальної середньої освіти за такими напрямами:

ухвалення нових державних стандартів загальної середньої освіти, розроблених з урахуванням компетентностей, необхідних для успішної самореалізації особистості;

запровадження нового принципу педагогіки партнерства, що ґрунтується на співпраці учня, вчителя і батьків;

підвищення мотивації вчителя шляхом підвищення рівня його оплати праці, надання академічної свободи та стимулювання до професійного зростання;

запровадження принципу дитиноцентризму (орієнтація на потреби учня);

удосконалення процесу виховання;

створення нової структури школи, що дасть змогу засвоїти новий зміст освіти і набути ключових компетентностей, необхідних для успішної самореалізації особистості;

децентралізація та ефективне управління загальною середньою освітою, що сприятиме реальній автономії школи;

справедливий розподіл публічних коштів, що сприятиме рівному доступу усіх дітей до якісної освіти;

створення сучасного освітнього середовища, яке забезпечить необхідні умови, засоби і технології для навчання учнів, вчителів і батьків;

створення необхідних умов для навчання учнів безпосередньо за місцем їх проживання, зокрема у сільській місцевості, або забезпечення регулярного підвезення до шкіл.

Згідно з реформою загальної середньої освіти випускник нової української школи - це:

цілісна всебічно розвинена особистість, здатна до критичного мислення;

патріот з активною позицією, який діє згідно з морально-етичними принципами, здатний приймати відповідальні рішення, поважає гідність і права людини;

інноватор, здатний змінювати навколишній світ, розвивати економіку за принципами сталого розвитку, конкурувати на ринку праці, навчатися впродовж життя.

За експертними оцінками, найбільш успішними на ринку праці в найближчій перспективі будуть фахівці, які вміють навчатися впродовж життя, критично мислити, ставити цілі та досягати їх, працювати в команді, спілкуватися в багатокультурному середовищі та володіють іншими уміннями.

Шляхи і способи розв'язання проблеми

Розв'язання проблеми передбачається здійснити шляхом проведення докорінної та системної реформи загальної середньої освіти з урахуванням досвіду провідних країн світу, зокрема змісту загальної середньої освіти, педагогіки загальної середньої освіти, системи управління загальною середньою освітою, структури загальної середньої освіти, системи державного фінансування загальної середньої освіти, нормативно-правового забезпечення загальної середньої освіти.

Реформування змісту загальної середньої освіти передбачає розроблення принципово нових державних стандартів загальної середньої освіти, які повинні ґрунтуватися на компетентнісному та особистісно-орієнтованому підході до навчання, враховувати вікові особливості психофізичного розвитку учнів, передбачати здобуття ними умінь і навичок, необхідних для успішної самореалізації в професійній діяльності, особистому житті, громадській активності.

Зазначені стандарти повинні також ґрунтуватися на Рекомендаціях Європейського Парламенту та Ради Європейського Союзу "Про основні компетентності для навчання протягом усього життя".

Ключовими компетентностями є спілкування державною і рідною в разі відмінності мовою, спілкування іноземними мовами, математична грамотність, компетентності в природничих науках і технологіях, інформаційно-цифрова компетентність, уміння навчатися впродовж життя, соціальні і громадянські компетентності, підприємливість та фінансова грамотність, загальнокультурна грамотність, екологічна грамотність і ведення здорового способу життя.

Реформування педагогіки загальної середньої освіти передбачає перехід до педагогіки партнерства між учнем, вчителем і батьками, що потребує ґрунтовної підготовки вчителів за новими методиками і технологіями навчання, зокрема інформаційно-комунікативними технологіями.

З метою створення умов для інклюзивного навчання дітей з особливими освітніми потребами необхідно розробити індивідуальні програми їх розвитку, що включатимуть корекційно-реабілітаційні заходи, психолого-педагогічний супровід і засоби для навчання таких дітей.

У рамках реформування системи управління загальною середньою освітою школа матиме право розробляти і впроваджувати власні освітні програми відповідно до державного стандарту загальної середньої освіти, змінювати статус бюджетної установи на статус неприбуткової організації із збереженням податкових пільг і отриманням фінансової автономії.

Для досягнення мети Концепції необхідно забезпечити стимулювання вчителя до особистого і професійного зростання та надання йому академічної свободи, а також матеріальне стимулювання, зокрема шляхом підвищення розрядів у Єдиній тарифній сітці.

Реформування структури загальної середньої освіти передбачає перехід до 12-річної середньої школи із трирічною профільною школою академічного або професійного спрямування. Профільна школа академічного спрямування сприятиме забезпеченню поглибленого вивчення окремих шкільних предметів з урахуванням здібностей та освітніх потреб учнів і продовженню їх навчання у вищих навчальних закладах, а професійного спрямування - здобуттю першої професії та можливості вступу до вищих навчальних закладів.

У рамках реформування системи державного фінансування загальної середньої освіти передбачається:

створення системи прозорого розподілу публічних коштів у новій українській школі (школи будуть зобов'язані оприлюднювати дані про всі кошти, які надходять з бюджету та інших джерел);

покриття видатків на забезпечення педагогічної складової частини навчального процесу за рахунок освітньої субвенції;

удосконалення формули розрахунку освітньої субвенції з метою забезпечення рівного доступу до якісної освіти в різних регіонах і населених пунктах;

створення необхідних умов для навчання і виховання дітей молодшого шкільного віку безпосередньо за місцем їх проживання, зокрема у сільській місцевості;

створення умов для розширення державно-громадського партнерства на засадах співфінансування і спільного управління школами;

запровадження принципу "гроші ходять за дитиною", зокрема для підтримки дітей з особливими освітніми потребами, які можуть разом з іншими дітьми здобувати освіту у пристосованих для цього школах;

запровадження рівного доступу до бюджетного фінансування шкіл незалежно від форми власності.

Строки реалізації Концепції

Реалізація Концепції здійснюється протягом 2017-2029 років трьома етапами.

На першому етапі (2017-2018 роки) передбачається:

прийняти новий Закон України "Про освіту";

розробити план дій з реформування системи загальної середньої освіти;

розробити, затвердити та запровадити (2018 рік) новий державний стандарт початкової освіти з урахуванням компетентностей, необхідних для успішної самореалізації особистості;

доопрацювати навчальні плани і програми з метою розвантаження та запровадження компетентнісного та антидискримінаційного підходу в початковій школі;

утворити 200-250 опорних шкіл базового рівня у сільській місцевості;

підвищити кваліфікацію вчителів початкової школи;

підвищити заробітну плату вчителів шляхом збільшення ставок (окладів) у Єдиній тарифній сітці на два розряди;

запровадити навчання авторів підручників та підготовку експертів з метою підготовки підручників нового покоління;

створити національну електронну платформу для розміщення електронних курсів та підручників, розробити електронні підручники, курси дистанційного навчання за навчальними програмами, систему дистанційного навчання для підвищення кваліфікації вчителів;

спростити систему документообігу, оптимізувати звітність, запровадити електронні форми документів;

розробити новий Закон України "Про загальну середню освіту";

створити систему освітньої статистики і аналітики;

взяти участь у міжнародному дослідженні якості середньої освіти PISA-2018;

розпочати роботу з формування системи забезпечення якості освіти;

забезпечити різноманітність форм здобуття початкової освіти.

На другому етапі (2019-2022 роки) передбачається:

розробити, затвердити (2019 рік) та запровадити (2022 рік) новий державний стандарт базової середньої освіти з урахуванням компетентностей, необхідних для успішної самореалізації особистості;

створити нову систему підвищення кваліфікації вчителів і керівників шкіл;

провести інвентаризацію шкіл та закладів професійної освіти для створення мережі профільних шкіл;

забезпечити якісне вивчення іноземних мов у профільній школі відповідно до Стратегії сталого розвитку "Україна-2020";

сформувати мережу опорних шкіл базового рівня;

розробити професійні стандарти педагогічної діяльності вчителя;

створити мережу установ незалежної сертифікації вчителів;

створити регіональні органи з питань забезпечення якості освіти;

створити систему внутрішнього забезпечення якості освіти у школах (2022 рік);

створити систему незалежного оцінювання результатів навчання за курс базової середньої освіти.

На третьому етапі (2023-2029 роки) передбачається:

розробити, затвердити (2023 рік) та запровадити (2027-2029 роки) новий державний стандарт профільної освіти з урахуванням компетентностей, необхідних для успішної самореалізації особистості, що сприятиме створенню передумов для скорочення тривалості (навантаження) бакалаврських програм вищої освіти в середньому на 45 кредитів;

сформувати мережу профільних шкіл (2025 рік);

створити систему незалежного оцінювання випускників профільної школи професійного спрямування.

Очікувані результати

Реалізація Концепції сприятиме:

поліпшенню якості загальної середньої освіти в цілому;

подоланню територіальних відмінностей у якості загальної середньої освіти;

забезпеченню престижності професійної освіти;

поліпшенню якості вищої освіти за рахунок якісної підготовки у школах і кращого конкурсного відбору абітурієнтів.

Обсяг фінансових, матеріально-технічних, трудових ресурсів

Реалізація Концепції здійснюється за рахунок коштів державного і місцевих бюджетів та інших джерел, не заборонених законодавством.

Обсяг фінансових, матеріально-технічних і трудових ресурсів, необхідних для реалізації Концепції, визначається щороку з урахуванням можливостей державного і місцевих бюджетів, розміру міжнародної технічної допомоги.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
реформування

# data[].attributes.attachment_link.title
Про схвалення Концепції реалізації державної політики у сфері реформування загальної середньої освіти "Нова українська школа" на період до 2029 року

# data[].attributes.attachment_link.description
КАБІНЕТ МІНІСТРІВ УКРАЇНИ РОЗПОРЯДЖЕННЯ № 988-р від 14 грудня 2016 року Про схвалення Концепції реалізації державної політики у сфері реформування загальної середньої освіти "Нова українська школа" на період до 2029 року 1. Схвалити Концепцію реалізації державної політики у сфері реформування загальної середньої освіти "Нова українська школа" на період до 2029 року, що додається.

# data[].attributes.headline
Метод рекомендації 2022-2023  н. р. 

# data[].attributes.subject
Метод рекомендації 2022-2023  н. р. 

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Шкільне життя

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Методичні рекомендації щодо викладання освітньої галузі "Мистецтво" у 2022/2023 навчальному році 5 клас Мистецька освітня галузь
У 2022/2023 навчальному році починається поетапне впровадження нового Державного стандарту базової середньої освіти, в якому окреслено мету, вимоги до результатів навчання здобувачів освіти на кожному циклі навчання в межах освітньої галузі, зокрема, мистецької освітньої галузі.

Для досягнення результатів навчання, визначених державним стандартом освіти, розроблено модельні навчальні програми з навчальних предметів та інтегрованих курсів, визначених Типовою освітньою програмою (наказ МОН від 19.02.2021 № 235). Для реалізації принципу академічної свободи Міністерство освіти і науки України пропонує варіантність модельних навчальних програм, що дає можливість педагогічним працівникам широкого вибору щодо визначення моделі викладання навчального предмета чи інтегрованого курсу. Водночас, заклад загальної середньої освіти, обираючи модельну навчальну програму, створює на її основі навчальну програму закладу освіти. Зазначимо, що в цьому випадку необхідно пам'ятати про академічну доброчесність і збереження авторства розробників модельної навчальної програми.

Мистецьку освітню галузь реалізують 4 (чотири) модельні навчальні програми інтегрованого курсу "Мистецтво" та 1 програма міжгалузевого інтегрованого курсу "Драматургія і театр". Програми розміщено на офіційному вебсайті Міністерства освіти і науки України та сайті ДНУ "Інститут модернізації змісту освіти".

Наголошуємо, що Типовою освітньою програмою на реалізацію мистецької освітньої галузі та, відповідно, інтегрованого курсу "Мистецтво" рекомендовано дві години на тиждень. Усі модельні навчальні програми інтегрованого курсу "Мистецтво" розраховано на рекомендовану кількість годин. Тож для повноцінної реалізації освітньої галузі і досягнення обов'язкових результатів навчання, визначених Державним стандартом базової середньої освіти, в навчальному плані закладу освіти рекомендовано виділяти 2 навчальні години на тиждень.

Звертаємо увагу, що для формування в учнів мистецьких компетентностей та реалізації практико-орієнтованого компоненту змісту програм предмети мистецької освітньої галузі мають викладати вчителі зі спеціальною мистецько- педагогічною освітою (вчитель музичного мистецтва, вчитель образотворчого мистецтва, вчитель художньої культури). Враховуючи те, що програма інтегрованого курсу представляє органічне поєднання змісту різних видів мистецтва з домінантністю музичного і образотворчого, цей курс може викладати як один, так і два вчителі (вчитель музичного мистецтва; вчитель образотворчого мистецтва), які мають співпрацювати у команді, узгоджуючи планування своїх уроків.

У разі викладання цього курсу двома вчителями заклад освіти створює на основі модельної навчальної програми навчальну програму закладу освіти, де виокремлюється дві складові за видами мистецтва із зазначенням відповідної кількості годин "Мистецтво: музичне мистецтво" (1 година на тиждень), "Мистецтво: образотворче мистецтво" (1 година на тиждень). Відповідно у класному журналі для кожної складової відводяться окремі сторінки, на яких після назви інтегрованого курсу через двокрапку прописується уточнення:

"Мистецтво: музичне мистецтво", "Мистецтво: образотворче мистецтво". Водночас наголошуємо, що необхідною умовою реалізації завдань мистецької освітньої галузі є дотримання інтегративного підходу через узгодження програмового змісту і результатів навчання з різних видів мистецтва. Тому необхідною умовою є упровадження інтегрованого курсу "Мистецтво" протягом усього навчального року, не виокремлюючи його складові (музичну, образотворчу) в окремі навчальні періоди (семестри).

Зазначимо, що кожна з модельних навчальних програм інтегрованого курсу "Мистецтво" повною мірою охоплює результати навчання, зазначені в Державному стандарті базової середньої освіти. Модельна навчальна програма міжгалузевого інтегрованого курсу "Драматургія і театр" результати навчання двох освітніх галузей - мовно-літературної та мистецької - реалізує частково. Тому цей міжгалузевий інтегрований курс може впроваджуватися у закладі освіти одночасно з інтегрованим курсом "Мистецтво", а не замість нього - для поглиблення і поширення внутрішньогалузевих і міжгалузевих зав'язків, більш детального ознайомлення учнів з одним із видів мистецтва - театрального. Саме тому у навчальному плані закладу освіти не рекомендовано заміщувати інтегрований курс "Мистецтво" міжгалузевим інтегрованим курсом "Драматургія і театр".

Одним із провідних принципів реформи "Нова українська школа" визначено дитиноцентризм - максимальне наближення навчання і виховання до конкретної дитини, орієнтація на потреби учня/учениці, створення психологічного комфорту, розкриття потенціалу кожного/ кожної.

У цьому контексті освітній процес дітей у п'ятому класі необхідно планувати з максимальним упровадженням принципу наступності у навчанні. Адже наступність у роботі початкової та базової школи - це не тільки традиційна наступність у змісті, методах, формах і прийомах навчання, це, щонайперше, - бачення та реалізація наступності в основних аспектах розвитку особистості випускника молодшої школи та п'ятикласника.

У 5 класі перед дитиною з'являється багато викликів, пов'язаних із переходом від початкової школи до базової. Нагадаємо, що перший цикл навчання у базовій школі (5-6 класи) у Державному стандарті базової середньої освіти визначено як адаптаційний. Адаптація дитини до навчання в базовій школі відбувається не одразу, а відповідно до індивідуальних особливостей кожної дитини. Процес адаптації може тривати різний час, і цей факт необхідно враховувати. Це досить тривалий процес, пов'язаний зі значним навантаженням на всі системи організму дитини. У дітей відбувається адаптація до нових умов навчання: як-от - збільшення кількості навчальних предметів і домашніх завдань, поява більшої кількості вчителів, а відповідно - розмаїтості і кількості вимог, що висуває кожен з них; самоорганізація в умовах кабінетної системи тощо. Крім того, діти 5 класу психологічно переживають зміну власного статусу - відчуття "найстаршого" у початковій школі змінюється на усвідомлення "наймолодшого" - в базовій школі. У цей же час починаються фізіологічні зміни пубертатного періоду. Стан дітей у цей період з педагогічної точки зору характеризується низькою організованістю, неуважністю й недисциплінованістю на уроках, зниженням інтересу до навчання і його результатів; із психологічної - зниженням самооцінки, високим рівнем ситуативної тривожності. Адаптаційний період надає можливість безболісно пристосуватися до нових умов навчання та знизити рівень стресу. Втім, як свідчить досвід, не усі вчителі, які навчають у 5-х класах, враховують ці складності періоду для дитини і часто не бачать різниці між п'ятикласниками й іншими учнями базової школи. Як результат - завищені вимоги до цих учнів, зниження рівня навчальних досягнень і мотивації навчання. Зважаючи на це, рекомендуємо упродовж навчання у 5 класі створювати максимально сприятливі умови для адаптації дитини у базовій школі.

Урахування принципу наступності необхідне для ефективного планування освітнього процесу у 5 класі та досягнення очікуваних результатів навчання, визначених програмою. Вчителю мистецтва необхідно зрозуміти, з яким мистецьким досвідом діти прийшли у п'ятий клас (зокрема, ураховуючи факт, що в багатьох закладах загальної середньої освіти уроки мистецтва у початковій школі викладають вчителі початкових класів).

Тому у перші тижні навчання для подальшого планування освітнього процесу необхідно встановити рівень і обсяг мистецького досвіду п'ятикласників - вміння, знання тощо, яким володіють учні. І тільки на базі цього досвіду вибудовувати подальше навчання. Для діагностики п'ятикласників в галузі мистецької освіти провідним методом має виступати педагогічне спостереження, завдяки якому у різних видах мистецької діяльності учнів - співі, ритмізації, різноманітній образотворчій діяльності, обговоренні творів мистецтва тощо вчитель може встановити рівень навченості дітей в галузі мистецтва. Не рекомендовано проводити спеціальні діагностичні роботи або подібні види діяльності, що виконують контрольно-оцінювальну функцію. Весь процес діагностики для дітей має відбуватися природньо і безстресово.

Зважаючи на обставини, що склалися в країні у зв'язку з російською агресією, навчання дітей у попередньому семестрі могло відбуватися в різних умовах. Ймовірно, що умови взагалі були відсутні. Тому педагогам слід максимально лояльно на початку навчального року на основі діагностики- спостереження, здійснювати повторення (або вивчення) навчального матеріалу, який діти мали опанувати у попередньому навчальному семестрі. І тільки на основі дитячого мистецького досвіду конструювати подальший освітній процес.

"Нова українська школа" проголосила домінування в освіті компетентностного і діяльнісного підходів у навчанні. Адже сьогодні недостатньо просто засвоїти окремі знання, набути певні уміння, важливо навчитись їх застосовувати як у типових, так і в нестандартних, нових для дитини ситуаціях. Це дає змогу сформувати ціннісне ставлення до цих знань, навчитись адаптуватись та шукати шляхи ухвалення рішень у різноманітних ситуаціях. Тобто навчання мистецтву не має окреслюватися в межах уроку, мистецький досвід, який дитина набуває, має поширюватися і застосовуватися в різних її життєвих ситуаціях.

Зазначимо, що для реалізації цих завдань у дитини мають системно і послідовно формуватися предметні мистецькі (музичні, образотворчі тощо) компетентності - мистецькі знання, уміння і ставлення, які дитина вільно могла би застосовувати у житті. У сфері загальної мистецької освіти накопичено великий методичний і педагогічний досвід, який має залишатися базисом у навчанні мистецтву в закладах загальної середньої освіти. Водночас, сучасне покоління дітей потребує пошуку нових шляхів пізнання мистецтва, тому ефективним є педагогічно доцільне поєднання традиційних методів та прийомів із сучасними, зокрема інтерактивними, дослідницькими та іншими. Головне - максимально залучати різноманітні форми і види діяльності, адже вислів китайського філософа Конфуція про "те, що я чую - я забуваю, те, що я бачу - я пам'ятаю, а те, що я роблю - я розумію" в контексті реалізації ідей Нової української школи набуває актуальності й усвідомлення того, що в нашому гіперінформаційному суспільстві з величезною кількістю інформації, усвідомлення і засвоєння може відбуватися тільки в процесі ДІЯЛЬНОСТІ, а цей вислів можна доповнити "а те, що я роблю - я розумію і застосовую". Саме тому державні стандарти освіти і модельні навчальні програми не визначають кількісну чи якісну складову інформації (мистецького змісту), яку дитина має засвоїти в процесі навчання. Провідними є результати навчання, які мають проявлятися через певні дії учнів - як вияв сформованості у них визначених умінь, розуміння мистецьких понять, виявлення емоційного ставлення тощо. Тож актуальним стає переформатування методів і прийомів навчання від ілюстративно-пояснювальних - до інтерактивних, дослідницьких, творчих тощо, що сприятиме формуванню у підлітків потреби в активному здобутті нових знань та умінь, позитивного емоційного ставлення до пізнання, розвитку критичного мислення тощо. Вчитель самостійно обирає освітні технології, види мистецької діяльності учнів, мистецькі твори для сприймання (орієнтуючись на критерій їх високої художньої якості), визначає обсяг годин для опанування розділу (теми) програми і досягнення учнями очікуваних результатів навчання тощо.

Вагомою методичною допомогою вчителю під час підготовки до уроку і його конструюванні є підручники та інше навчально-методичне забезпечення. Акцентуємо, що підручник - це, щонайперше, навчальне видання для учнів.

Водночас, кожен з підручників - це відібраний і системно викладений мистецький контент, збагачений різноманітними методичними (система запитань) і дидактичними (різні види навчальних завдань) матеріалами. Для учнів 5 класу різними авторськими колективами створено підручники інтегрованого курсу "Мистецтво", що мають гриф "Рекомендовано Міністерством освіти і науки України". Їх електронні версії розміщено в електронній бібліотеці Державної наукової установи "Інститут модернізації змісту освіти" (https://lib.imzo.gov.ua/ ). Також для оптимізації пошуку програмового і навчального контенту для 5 класів на сайті Державної наукової установи "Інститут модернізації змісту освіти" у розділі "Нова українська школа" розміщено "Навчально-методичну скарбницю", де з кожної освітньої галузі систематизовано і увідповіднено модельні навчальні програми та новостворене навчально- методичне забезпечення.

Реалізація діяльнісного підходу у 5 класі на уроках мистецтва відбувається через різноманітні форми практичної діяльності учнів, у процесі чого відбувається їхнє самовираження у співі (зокрема виконанні одноголосних та багатоголосних творів, співі в ансамблі та хорі), інструментальному музикуванні, малюванні, ліпленні, конструюванні тощо, де виявляється творчість, ініціативність, формується і розвивається здатність співпрацювати з іншими людьми. Зазначимо, що ці якості особистості можуть активно розвиватися у процесі педагогічного керівництва, коли педагог дає можливість вибору у виконанні практичного завдання, підтримує прояви дитячої оригінальності, спонукає учнів до прояву різних мистецьких ініціатив (як-от, виконання улюблених пісень, власних інтерпретацій виконання творчих робіт, зокрема, із застосуванням цифрових та медіа ресурсів), організації арт-мобів тощо; коли педагог планує і системно навчає дітей співпрацювати у парах, малих та великих групах або виконувати обрані мистецькі проєкти.

Зазначимо, що діяльність на уроках мистецтва - це також обговорення творів мистецтва, виявлення емоційно-ціннісного ставлення до них, аналіз їхнього змісту тощо. У процесі цього виду діяльності ефективно формуються і розвиваються такі наскрізні вміння, як уміння висловлювати власну думку, здатність логічно обґрунтовувати позицію, критично мислити тощо. Саме тому, під час конструювання кожного уроку у 5 класі (як і в інших класах навчання), педагогу необхідно залучати різні прийоми і форми роботи щодо сприймання та аналізу-інтерпретації творів мистецтва.

Зазначимо, що з-поміж результатів навчання нового державного стандарту є формування уміння демонструвати/презентувати результати власної творчості, пояснити свій задум, критично оцінити власні успіхи і досягнення тощо. Це слід системно і послідовно формувати в учнів/учениць, адже вміння критично оцінити свої можливості й якнайкраще представити їх іншим є актуальним і необхідним у сучасному світі.

Провідною ознакою сучасної освіти є тяжіння до інтегрування різного роду навчальної інформації під час викладання певної навчальної дисципліни.

В загальній мистецькій освіті системно і послідовно впроваджується інтегрований підхід в навчанні. Зокрема, у початковій школі він реалізується переважно на засадах тематичної інтеграції. В базовій та старшій школі, крім тематичної, застосовуються й інші види інтеграції, зокрема, естетико- мистецтвознавча (художньо-мовна, жанрова, художньо-стильова тощо). Зокрема, опанування учнями особливостей мови різних видів мистецтва у 5 класі (ця ідея є наскрізною в усіх модельних навчальних програмах інтегрованого курсу "Мистецтво") може здійснюватися в межах тематичної інтеграції, коли певна світоглядна тема розкривається через сприймання- інтерпретацію творів різних видів мистецтва, художньо-творчу діяльність дітей і знайомство з особливостями мови мистецтва. Водночас, дослідження мови різних мистецтв, сприятиме опануванню і порівнянню багатьох суголосих мистецтвознавчих понять (наприклад, ритм, контраст, штрих тощо), що є ознакою мистецтвознавчої інтеграції.

Інтегрований підхід - не має бути самоціллю. В освітньому процесі це має бути збалансовано і педагогічно доцільно. Багаторічний досвід упровадження інтегрованого підходу в загальний мистецькій освіти засвідчив, що під час конструювання уроку мистецтва для розкриття, емоційного посилення певної світоглядної теми навколо домінантного виду мистецтва (зазвичай, це - музичне і образотворче мистецтво) "залучаються" твори інших видів мистецтва. Таким чином, на уроці певна тема, щонайперше розкривається завдяки мові одного (домінантного) виду мистецтва, а твори (або види діяльності) з інших видів доповнюють і збагачують загальне сприйняття.

Оцінювання досягнень учнів в галузі мистецької освіти необхідно здійснювати у площині формувального та підсумкового видів оцінювання.

Ураховуючи провідний принцип Нової української школи - дитиноцентризм, оцінювання має бути, щонайперше, особистісно- орієнтованим, і віддзеркалювати динаміку розвитку дитини, визначати її особисті переваги, досягнення у пізнавальній, художньо-творчій, іншій діяльності. Саме на це спрямовує формувальне оцінювання, яке орієнтує вчителя на спостереження за навчальним поступом кожного учня/учениці. Такий вид оцінювання триває постійно упродовж навчання дитини у школі. При цьому особливості дитини можуть впливати на темп навчання, внаслідок чого вона може досягати вказаних результатів раніше або пізніше від завершення зазначеного циклу чи рівня. Тобто по суті, формувальне оцінювання - це один з педагогічних інструментів у реалізації особистісно- орієнтованого підходу в освіті.

Формувальне оцінювання може здійснюватися у формі само- та взаємооцінювання, зокрема учні співставляють досягнутий результат своєї діяльності з її метою, аналізують успіхи і причини індивідуальних невдач у вивченні навчального матеріалу та визначають можливі шляхи їх подолання.

Орієнтирами для здійснення формувального оцінювання є очікувані результати навчання учнів, визначені модельною навчальною програмою. Їх використовують для організації постійного спостереження за динамікою формування певних умінь та навичок, що співвідносяться з очікуваними результатами та особистим розвитком учня (учениці). Також їх використовують для обговорення навчального поступу з учнями та їхніми батьками або особами, які їх опікують.

Варто зазначити, що формувальне оцінювання є важливим і необхідним підґрунтям для підсумкового оцінювання - визначення співвідношення досягнень учня/учениці очікуваним результатам, зафіксованим у навчальних програмах. Адже від того, як учень/учениця виявляє/демонструє той чи той очікуваний результат навчання встановлюється рівень його досягнення, зокрема: коли учень/ учениця не виявляє (або здебільшого не виявляє) визначеного очікуваного результату навчання, рівень його сформованості оцінюється як початковий; якщо учень/ учениця виявляє визначені результати за допомогою педагога (або переважно за допомогою чи спонуканням педагога) - це середній рівень; про достатній рівень сформованості того чи того уміння свідчить його самостійне виявлення підлітком; високим рівнем оцінюється учень/ учениця, який(-а) демонструє визначені результати навчання, може застосувати їх у нестандартних навчальних ситуаціях, проявляє ініціативність, творчість, оригінальність.

У мистецькій освітній галузі рівень досягнення обов'язкових результатів навчання Державного стандарту базової середньої освіти і, відповідно, в модельних навчальних програмах як досягнення очікуваних результатів навчання на певний період навчання встановлюється через:

вияв обізнаності учня/учениці у сфері мистецтва, зокрема розуміння особливостей того чи того виду мистецтва (мови, жанрів тощо);

демонстрацію учнями/ученицями практичних умінь у галузі мистецтва; виявлення учнями/ученицями естетичного ставлення - емоційного,

оцінного, критичного, до творів мистецтва, різних мистецьких явищ повсякдення, власної творчості та творчості інших.

Саме тому оцінювання результатів навчання в мистецькій освітній галузі визначено за критеріями: пізнання та аналіз інтерпретація творів мистецтва; практична мистецька діяльність; емоційне ставлення до мистецтва, показники яких узгоджено з результатами навчання Державного стандарту базової середньої освіти.

Група результатів навчання

Рівень досягнення результатів навчання

Початковий рівень

Середній рівень

Достатній рівень

Високий рівень

Пізнає та аналізує та інтерпретує твори мистецтва

розрізняє види мистецтва, але не визначає виражальні засоби різних видів мистецтва

розрізняє види мистецтва і називає окремі виражальні засоби різних видів мистецтва

розрізняє види мистецтва, характеризує основні виражальні засоби різних видів мистецтва

розрізняє види мистецтва, інтерпретує виражальні засоби при аналізі творів мистецтва

бере участь в обговоренні творів мистецтва, не пояснює свою позицію,

не застосовує термінологію

бере активну участь в обговоренні творів мистецтва, але не пояснює свою позицію, не застосовує термінологію

бере активну участь в обговоренні творів мистецтва, пояснює свою позицію, частково застосовує мистецьку термінологію

бере активну участь в обговоренні творів мистецтва, пояснює свою позицію, застосовує мистецьку термінологію

Здійснює практичну мистецьку діяльність

демонструє практичні вміння у мистецькій діяльності (за допомогою вчителя)

демонструє практичні уміння у мистецькій діяльності (переважно за допомогою вчителя)

демонструє вміння у самостійній мистецькій діяльності

демонструє вміння у самостійній мистецькій діяльності, виявляє ініціативність, оригінальність

використовує цифрове середовище лише в окремих ситуаціях

ситуативно використовує цифрове середовище, потребує допомоги вчителя

регулярно використовує цифрове середовище, але потребує допомоги вчителя

самостійно використовує цифрове середовище

бере участь у колективній мистецькій діяльності лише в окремих ситуаціях

бере участь у колективній мистецькій діяльності

бере активну участь у колективній мистецькій діяльності

бере активну участь у колективній мистецькій діяльності, виявляє ініціативу

Виявляє естетичне ставлення: емоційне, оцінне, критичне

виявляє емоційне ставлення лише в окремих ситуаціях

виявляє емоційне ставлення, але

не може схарактеризувати емоції

виявляє емоційне ставлення, пояснює емоції

виявляє емоційне ставлення, пояснює і аргументує його

У разі визначення закладом освіти бальної системи оцінювання, необхідно враховувати відповідність рівнів до визначених балів оцінювання навчальних досягнень учнів:

П (початковий рівень) - від 1 до 3 балів; С (середній рівень)- від 4 до 6 балів;

Д (достатній рівень)- від 7 до 9 балів; В (високий рівень) - від 10 до 12 балів.

Оскільки Державний стандарт передбачає повне досягнення результатів на цикл навчання (зокрема, на кінець 6 класу), а логіка та поступ у процесі досягнення результатів можуть суттєво відрізнятися залежно від програми, обраної закладом освіти, доцільно поєднувати загальні рекомендації з очікуваними результатами навчання, наведеними в обраній модельній навчальній програмі.

Необхідною умовою реалізації завдань мистецької освітньої галузі є дотримання інтегративного підходу через узгодження програмового змісту і результатів навчання. Тому результати підсумкового оцінювання кожного учня/учениці мають бути інтегровані з урахуванням усіх видів діяльності на уроках з усіх видів мистецтва - пізнання та аналіз-інтерпретація творів мистецтва, практична діяльність в галузі мистецтва, виявлення естетичного ставлення (емоційного, оцінного, критичного), види комунікації через мистецтво. У разі викладання інтегрованого курсу "Мистецтво" двома вчителями і наявності відмінності рівнів очікуваних результатів навчання зі складових інтегрованого курсу, під час підсумкового оцінювання обидва вчителя мають враховувати динаміку особистих навчальних досягнень учня
- 11 класи Освітня галузь "Мистецтво"
/учениці з різних видів мистецтва та узгоджено встановлювати підсумковий рівень досягнень очікуваних результатів навчання на користь учня. Загальна підсумкова оцінка з інтегрованого курсу, узгоджена між двома вчителями, має виставлятися на кожній із двох відповідних сторінок журналу.

У 2022/2023 навчальному році вивчення предметів освітньої галузі "Мистецтво" в основній і старшій школі здійснюватиметься за програмами: "Мистецтво. 6-9 класи" (2017, оновлена); "Мистецтво. Рівень стандарту. 10-11 класи", "Мистецтво. Профільний рівень. 10-11 класи" Програми розміщені на офіційному вебсайті МОН:

https://mon.gov.ua/ua/osvita/zagalna-serednya-osvita/navchalni-programi/navchalni-programi-5-9-klas;

https://mon.gov.ua/ua/osvita/zagalna-serednya-osvita/navchalni-programi/navchalni-programi-dlya-10-11-klasiv.

В основній школі (у 6-7 класах) зміст освітньої галузі "Мистецтво" (у відповідності до навчальної програми) може реалізовуватися як через інтегрований курс "Мистецтво", так і через окремі предмети за видами мистецтва: "Образотворче мистецтво" і "Музичне мистецтво". Вибір здійснюється з урахуванням фахової підготовки педагогічних працівників школи та погоджується педагогічною радою закладу освіти. У 8-9 класах та в старшій школі (10-11 класи) зміст освітньої галузі "Мистецтво" реалізується через інтегрований курс "Мистецтво".

Особливості впровадження змісту загальної мистецької освіти в основній та старшій школі, зокрема впровадження компетентнісного підходу окреслено в методичних рекомендаціях попередніх років (листи МОН від 17.08.2016 № 1/9- 437; від 09.08.2017 № 1/9-436; від 03.07.2018 № 1/9-415; від 01.07.2019 № 1/11-5966 від 11.08. 2020 № 1/9-430 та від 22.09.21 № 1/9-482).

Звертаємо увагу, що вивчення мистецтва у закладах загальної середньої освіти спрямовано на цілісний розвиток особистості учня у процесі освоєння мистецьких надбань людства, прилучення до скарбів художньої культури різних народів світу, що дає можливість відкрити українським учням широкий світ крізь призму творів різних видів мистецтва. Тому у процесі вивчення мистецтва у школі завжди були представлені класичні й сучасні твори митців різних країн і континентів.

Однак трагічні події, які тривають внаслідок російського вторгнення в Україну з 24 лютого 2022 р., зумовили необхідність перегляду місця російського мистецтва в контексті вивчення предметів та інтегрованих курсів мистецької освітньої галузі. Зрозуміло, що не російські митці - композитори, художники, з творами яких знайомляться учні на уроках мистецтва, здійснюють військову агресію щодо України. Проте загарбники зневажили гуманістичні основи як російської класики, так і світового мистецтва. І тому все "російське" сьогодні викликає глибокий біль і закономірний спротив у серцях українців та людей світу.

Водночас зазначимо, що у чинних програмах з мистецтва - Типових освітніх програмах для початкової школи, навчальній програмі для 5-9 класів і навчальних програмах для 10-11класів не зазначається мистецький контент, рекомендований для вивчення на уроках. Конкретні твори мистецтва представлено у підручниках, які реалізують завдання програм і пропонують шляхи досягнення очікуваних результатів навчання через певний мистецький матеріал. Втім акцентуємо, що у навчальних програмах зазначено, що "програма передбачає творче ставлення вчителя до змісту і технологій навчання, поурочного розподілу навчального художнього матеріалу. Учитель самостійно визначає обсяг годин на вивчення окремої теми навчальної програми, за необхідності має право змінювати порядок вивчення тем у межах навчального року. Він має можливість обирати мистецькі твори для сприймання та співу, орієнтуючись на навчальну тематику й критерій їх високої художньої якості, а також розробляти художньо-практичні й ігрові завдання для учнів, ураховуючи програмні вимоги, мету уроку, дбаючи про цілісну драматургію уроку".

У період воєнної агресії і трагедії, які так болісно переживає наш народ і наша держава, слід усвідомити неможливість використання творів російських і білоруських (через позицію Білорусі щодо російського вторгнення в Україну) митців в контексті вивчення мистецтва у школі і припинити будь-які дискусії щодо мистецтва країни-агресора, адже мистецтво має надихати людей на красу і гармонію, на мир і добро.

З огляду на зазначене вище, вважаємо за необхідне вилучити з використання в освітньому процесі твори російських, а також білоруських митців. Вивільнений навчальний час доцільно використати на ознайомлення учнів з творами регіональних українських митців або творами мистецтва інших країн і народів.

Навчальна та методична література з мистецької освітньої галузі зазначена у "Переліках навчальних програм, підручників та навчально-методичних посібників, рекомендованих Міністерством освіти і науки України", що розміщені на офіційному вебсайті Міністерства освіти і науки України. Також зазначимо, що електронні версії підручників розміщено в електронній бібліотеці Державної наукової установи "Інститут модернізації змісту освіти" https://lib.imzo.gov.ua/ Під час підготовки вчителів до уроків рекомендовано використовувати періодичні фахові видання, зокрема науково-методичний журнал "Мистецтво та освіта".

У разі виникнення потреби в організації дистанційного навчання, звертаємо увагу, що у межах академічної автономії питання організації освітнього процесу, виконання освітньої програми, навчального плану є внутрішніми питаннями кожного закладу загальної середньої освіти, його педагогічної ради та завданням педагогічних працівників. Отже, під час дистанційного навчання, учителі мають вжити заходів щодо виконання календарно-тематичних планів із додержанням вимог державних стандартів освіти шляхом використання технологій дистанційного навчання та, за потреби, ущільнення відповідного матеріалу (на розсуд учителя) з організацією повторення окремих тем на початку очного навчання. На допомогу вчителям розроблено методичні рекомендації "Організація дистанційного навчання в школі", розміщені за посиланням.

Завантажити: Методичні рекомендації щодо викладання освітньої галузі "Мистецтво" у 2022/2023 навчальному році (Розмір: 128.9 KB, Завантажень: 1879)

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
методичні рекомендації

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
нормативно - правове забезпечення музичне мистецтво

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
нормативно- правове забезпечення образотворче мистецтво

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
усі уроки мистецтва

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
усі уроки музичного мистецтва

# data[].attributes.attachment_link.title
Методичні рекомендації щодо викладання освітньої галузі "Мистецтво" у 2022/2023 навчальному році - Шкільне життя

# data[].attributes.attachment_link.description
Методичні рекомендації щодо викладання освітньої галузі "Мистецтво" у 2022/2023 навчальному році 5 клас Мистецька освітня галузь У 2022/2023 навчальному році починається поетапне впровадження нового Державного стандарту базової середньої освіти, в якому окреслено мету, вимоги до результатів навчання здобувачів освіти на кожному циклі навчання в межах освітньої галузі, зокрема, мистецької освітньої галузі.

# data[].attributes.headline
Метод рекомендації  2021-2022 н. р.

# data[].attributes.subject
Метод рекомендації  2021-2022 н. р.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Шкільне життя

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Предмети освітньої галузі "Мистецтво" спрямовані на розвиток емоційно-почуттєвої сфери учнів, формування їх художньо-образного, асоціативного, критичного мислення; створення сприятливих умов для продукування креативних ідей, реалізацію власних творчих потреб у художній діяльності та пізнанні. Водночас, через образний зміст творів мистецтва, відкриваються широкі можливості ефективно впливати на виховання патріотизму, моралі та інших цінностей.

У 2020/2021 навчальному році вивчення предметів освітньої галузі "Мистецтво" в основній і старшій школі здійснюватиметься за такими програмами: "Мистецтво. 5-9 класи" (оновлена); "Мистецтво. Рівень стандарту. 10-11 класи", "Мистецтво. Профільний рівень. 10-11 класи" Програми розміщені на офіційному вебсайті МОН:
https://mon.gov.ua/ua/osvita/zagalna-serednya-osvita/navchalni-programi/navchalni-programi-5-9-klas https://mon.gov.ua/ua/osvita/zagalna-serednya-osvita/navchalni-programi/navchalni-programi-dlya-10-11-klasiv
В основній школі (у 5-7 класах) зміст освітньої галузі "Мистецтво" (у відповідності до навчальної програми) може реалізовуватися як через інтегрований курс "Мистецтво", так і через окремі предмети за видами мистецтва: "Образотворче мистецтво" і "Музичне мистецтво". Вибір здійснюється з урахуванням фахової підготовки кадрового складу педагогічних працівників школи та погоджується педагогічною радою. У 8-9 класах та в старшій школі (10-11 класи) зміст освітньої галузі "Мистецтво" реалізується через інтегрований курс "Мистецтво".

Наголошуємо, що для формування в учнів мистецьких компетентностей та реалізації практико-орієнтованого компоненту змісту програм предмети освітньої галузі "Мистецтво" мають викладати вчителі зі спеціальною мистецько-педагогічною освітою (вчитель музичного мистецтва, вчитель образотворчого мистецтва, вчитель художньої культури). Враховуючи те, що програма інтегрованого курсу представляє органічне поєднання змісту різних видів мистецтва з домінантністю музичного і образотворчого, цей курс може викладати як один, так і два вчителі (вчитель музичного мистецтва; вчитель образотворчого мистецтва), які мають співпрацювати у команді, узгоджуючи планування своїх уроків. Для більш ефективного впливу мистецтва та розкриття теми (уроку, семестру) рекомендуємо уроки інтегрованого курсу у розкладі ставити парно: музичне мистецтво, образотворче мистецтво.

Характерною особливістю навчальних програм для основної та старшої школи є варіативність художнього наповнення змісту: учитель самостійно може обирати різноманітні твори мистецтва для реалізації завдань програми, розкриття теми уроку та набуття учнями ключових і предметних компетентностей, визначених програмою.

На допомогу вчителю, як орієнтир для конструювання уроків у частині добору мистецького матеріалу, методичного інструментарію тощо, можуть бути підручники, розроблені різними авторськими колективами для різних моделей викладання мистецьких дисциплін ("Музичне мистецтво", "Образотворче мистецтво", "Мистецтво"). Усі чинні підручники зазначені у "Переліках навчальних програм, підручників та навчально-методичних посібників, рекомендованих Міністерством освіти і науки України", що розміщені на офіційному вебсайті МОН.

Щонайперше, цінність кожного з підручників полягає у ретельно відібраній, оптимально збалансованій інформації для опанування учнями певної теми програми. Інформацію подано у текстовому і візуальному форматах. Завдяки різним видам завдань (зокрема інтерактивних) учні основної та старшої школи спроможні засвоювати подану інформацію самостійно (чи в групі), проводити обговорення творів мистецтва, висловлювати власні судження та відстоювати свою позицію тощо. Водночас, різноманітність методичного апарату кожного з підручників сприяє розвитку педагогічної креативності, урізноманітненню форм роботи з мистецьким матеріалом, що в результаті підвищує зацікавленість учнів предметом вивчення. Водночас, матеріали для вокально-хорової роботи та візуальні матеріали для виконання практичної роботи з образотворчого мистецтва (поетапні педагогічні малюнки) значно полегшують знайомство учнів з секретами музичної чи образотворчої майстерності. Таким чином, використання підручника у поєднанні з інтерактивними формами діяльності сприяє поступовій зміні типу викладання навчального предмету (з монологічного на діалогічний), а традиційні уроки-лекції перетворюються у цікаві уроки-дослідження, уроки-квести, уроки-мандрівки тощо.

Разом з тим зазначимо, що підручник - це, щонайперше, навчальне видання для учнів, педагогічний інструмент для оптимізації їх навчання. Тому педагогу важливо знайти оптимальний збалансований алгоритм використання підручника у поєднанні з іншими видами мистецької діяльності на уроках мистецтва. Адже для досягнення цілей і завдань кожного конкретного уроку, зокрема формування тих чи тих очікуваних результатів навчально-пізнавальної діяльності, визначених навчальною програмою, педагогу необхідно залучати учнів до різних видів художньо-творчої діяльності, зокрема і не охопленими змістом підручника. Тому наголосимо, основним нормативним документом, що визначає зміст та вимоги освіти є навчальна програма, а підручник - один з педагогічних засобів (з-поміж багатьох інших), що допомагає розв'язувати освітні завдання, визначені програмою.

У основній та старшій школі пріоритетом залишається органічне впровадження компетентнісного, інтегрованого, діяльнісного, особистісно-орієнтованого підходів у навчанні мистецтву.

Особливості впровадження змісту загальної мистецької освіти в основній та старшій школі, зокрема впровадження компетентнісного підходу окреслено в методичних рекомендаціях попередніх років (листи МОН від 17.08.2016 № 1/9-437 (8 клас); від 09.08.2017 № 1/9-436 (9 клас); від 03.07.2018 № 1/9-415 (10 клас); від 01.07.2019 № 1/11-5966 (11 клас).

Провідною ознакою сучасної освіти є тяжіння до інтегрування різного роду навчальної інформації під час викладання певної навчальної дисципліни. Загальна мистецька освіта, надаючи варіативність щодо можливості викладання за монопредметними ("Музичне мистецтво"; "Образотворче мистецтво") чи інтегрованим ("Мистецтво") курсами, системно і послідовно впроваджує інтегрований підхід в освітній процес. Зокрема у початковій школі він реалізується переважно на засадах тематичної інтеграції. В основній та старшій школі, крім тематичної, застосовуються й інші види інтеграції, зокрема естетико-мистецтвознавча (художньо-мовна, жанрова, художньо-стильова тощо). Цілісна структура програми "Мистецтво. 5-9 класи" передбачає наскрізний тематизм та логіку побудови змісту за роками навчання від 5 до 9 класу. У 5-му класі учні засвоюють особливості мови різних видів мистецтва, у 6-му класі - палітру жанрів музичного та образотворчого мистецтв, у 7-му класі - новітні явища в мистецтві в єдності традицій і новаторства. У 8-9 класах учні знайомляться зі стилями і напрями мистецтва. Навчальні програми "Мистецтво" для 10-11 класів логічно продовжують ознайомлення учнів з мистецтвом на прикладі мистецтва культурних регіонів світу (європейського, далекосхідного, арабо-мусульманського, індійського, африканського, американського). Таким чином, інтегрований підхід у мистецькій освіті є наскрізним упродовж усього навчання в школі.

В умовах постійного збільшення обсягів різноманітної інформації, зокрема мистецької, підлітку дедалі складніше обрати найважливішу або зібрати її у цілісну картину. Тож актуальною проблемою залишається переформатування методів і прийомів навчання, в результаті чого традиційний ілюстративно-пояснювальний підхід поступово й ефективно інтегрується з діяльнісним підходом у навчанні. Це сприяє формуванню у підлітка потреби в активному здобутті нових знань та умінь, позитивного емоційного ставлення до пізнання, розвитку критичного мислення тощо.

Кожна людина від народження наділена певним потенціалом. Оптимально розкритися цей потенціал може в результаті власної, активної практичної діяльності. Саме тому у 5-7 класах пріоритетними на уроках мистецьких дисциплін залишаються різноманітні форми практичної діяльності учнів, у процесі чого відбувається їхнє самовираження у співі (зокрема виконанні одноголосних та багатоголосних творів, спів в ансамблі та хорі), інструментальному музикуванні, малюванні, ліпленні, конструюванні тощо. Водночас, доцільно спонукати учнів до прояву різних мистецьких ініціатив: наприклад. виконання улюблених пісень, власних інтерпретацій виконання творчих робіт (зокрема, із застосуванням цифрових та медіа ресурсів), організації арт-мобів, різноманітних мистецьких (в тому числі, дослідницько-пошукових) заходів, тощо. Діяльнісний підхід застосовується (через різні інтерактивні форми роботи) і під час сприймання та аналізу творів різних видів мистецтва. Поступово, з року-в-рік, учні набувають досвіду обговорювати, дискутувати, не боятися виявляти емоційно-ціннісне ставлення щодо мистецтва тощо. Починаючи з 8 класу домінантність провідних видів діяльності на уроках мистецтва певною мірою переформатовується, художньо-практична діяльність набуває дещо іншого "забарвлення". Творче самовираження підлітків у музичній, образотворчій чи іншій мистецькій діяльності необхідно підтримувати і розвивати, втім доцільно спрямовувати відповідно до їхніх потреб та інтересів у співі чи малюванні (зокрема, у цифровому форматі), конструюванні, фільмуванні, театралізації тощо, в тому числі, у процесі виконання різноманітних мистецьких проєктів (індивідуальних, колективних). Зазначимо, що проєктну діяльність учнів потрібно ретельно планувати, поетапно відстежувати й оцінювати результати. Учителю доцільно допомагати учням організовувати свою роботу, вчасно коректувати її, консультувати в разі виникнення труднощів. Важливим видом діяльності стає аналіз-інтерпретація творів мистецтва, у процесі якого формується критичне мислення, навички здобуття, опрацювання та аналізу необхідної мистецької інформації, виявлення і обґрунтування власного ставлення до твору мистецтва чи мистецького явища тощо. Спрямування учнів на активну діяльність сприяє надання їм більшої самостійності і відповідальності, сприяє кращому осмисленню учнями мети та результатів своєї діяльності, усвідомлення, що вони є не об'єктом, а суб'єктом освітньої діяльності. Таким чином, відбувається переорієнтація учнів від пасивного навчання ("вчитель мене навчить") до активного учіння ("я прагну багато чого навчитися"). Адже тільки в активній мистецькій діяльності підлітки зрозуміють власну причетність до мистецького середовища, що оточує їх повсякденно, його впливу і можливостей використання у власному житті.

У контексті вищезазначеного, на уроках предметів освітньої галузі "Мистецтво" не рекомендуємо будь-які письмові форми робіт (запис учнями будь-якої інформації зі слів учителя чи з дошки, контрольних, самостійних, домашніх робіт, написання рефератів тощо). Це спричиняє додаткове недоцільне навантаження учнів. Письмовий формат може використовуватися за потреби у старших класах, наприклад, для презентації результатів дослідно-пошукової (проєктної) діяльності, яка може бути задіяна не більше 1-2 рази на семестр.

Про впровадження в освіту особистісно-орієнтованого підходу йдеться вже багато років. В останні роки він набув особливого значення у контексті уведення формувального оцінювання. Особистісно-орієнтований підхід передбачає співпрацю та співтворчість учня та вчителя, де головною дійовою особою освітнього процесу є учень (учениця). Завдання вчителя - відстежувати динаміку його (її) розвитку, визначити особисті переваги, досягнення у пізнавальній, художньо-творчій, іншій діяльності, тобто пізнати учня (ученицю) як особистість, розкрити та розвинути його (її) індивідуальні мистецькі здібності, задовільнити потреби, дати можливість самовиражатися через мистецтво. Формувальне оцінювання орієнтує вчителя на спостереження за навчальним поступом кожного учня (учениці). Такий вид оцінювання триває постійно упродовж навчання дитини у школі. При цьому особливості дитини можуть впливати на темп навчання, внаслідок чого вона може досягати вказаних результатів раніше або пізніше від завершення зазначеного циклу чи рівня. Тобто по суті, формувальне оцінювання - це один з педагогічних інструментів у реалізації особистісно-орієнтованого підходу в освіті.

Орієнтирами для здійснення формувального оцінювання є вимоги, визначені навчальною програмою. Їх використовують: для організації постійного спостереження за динамікою формування певних умінь та навичок, що співвідносяться з очікуваними результатами та особистим розвитком учня (учениці). Також їх використовують для обговорення навчального поступу з учнями та їхніми батьками або особами, які їх опікують.

Втім, для створення об'єктивності системи оцінювання, воно має враховувати показники як формувального так і підсумкового оцінювання, зокрема:

відстежувати ставлення дитини до мистецької діяльності, її активність та ініціативність, її особистісний зріст у порівнянні з її попередніми досягненнями (формувальне оцінювання);

визначати досягнення дитини у різних видах діяльності відповідно до показників успішності, визначених навчальною програмою (підсумкове оцінювання).

У процесі підсумкового оцінювання звертаємо увагу на те, що перевірка має інтегрувати з одного боку досягнення учнів у різних видах діяльності, з іншого - їх ставлення до предмету, активність та ініціативність. Тематична атестація проводиться один раз або двічі на семестр та виставляється в журналі в окрему колонку без дати. Деякі теми програми розраховані на вивчення впродовж семестру. Тому з метою узагальнення вивченого доцільно здійснювати проміжне оцінювання навчальних досягнень здобувачів освіти. При виставленні тематичної оцінки враховуються всі види навчальної діяльності учнів, що підлягали оцінюванню протягом вивчення теми. Семестрове оцінювання здійснюється на підставі тематичних оцінок. При цьому мають враховуватися динаміка особистих навчальних досягнень учня (учениці) з предмета упродовж семестру. Семестрова оцінка може підлягати коригуванню.

Оформлення сторінок журналу здійснюється відповідно до Інструкції з ведення класного журналу учнів 5-11 (12) класів загальноосвітніх навчальних закладів (наказ МОН від 03.06.2008 № 496). З-поміж домашніх завдань рекомендовані завдання на слухання та інтерпретацію музики в навколишньому середовищі, завдання творчого спрямування, спостереження та замальовки ескізного характеру з натури, з пам'яті тощо. У старших класах можуть бути завдання практично-творчого чи дослідницько-пошукового характеру (зокрема, виконання проєктів) з використанням матеріалів підручника тощо.

За умови обрання закладом загальної середньої освіти профільного вивчення мистецтва у 10-11 класах, у робочому навчальному плані виокремлюються години на вивчення пізнавальної складової навчальної програми (Мистецтво: пізнавальна складова (2 год.)) та модулів художньо-практичної складової (наприклад, "Мистецтво: комп'ютерна графіка", "Мистецтво: хореографія" тощо) відповідно до обраної кількості годин та тривалості їх вивчення. У класному журналі, з огляду на зазначене, відводяться окремі сторінки.

Під час виставлення тематичної оцінки враховуються усі види навчальної діяльності, що підлягали оцінюванню протягом вивчення теми.

Семестрова оцінка з мистецтва (профільний рівень) виводиться як середнє арифметичне семестрових оцінок з пізнавальної та художньо-практичної складової (обраної кількості модулів) та здійснюється округлення до цілого числа за правилами математики. (Наприклад, учень/учениця має семестрові оцінки 8 з пізнавальної складової і 9 з обраного модуля. Тоді середнє значення становитиме (8+9):2=8,5≈9. Отже, семестрова оцінка з мистецтва (профільний рівень) - 9).

У класному журналі семестрова оцінка з мистецтва (профільний рівень) виставляється без дати на сторінку "Мистецтво: пізнавальна складова" у колонку з написом "І семестр. Мистецтво", "ІІ семестр. Мистецтво" та на сторінку зведеного обліку. Семестрова оцінка може підлягати коригуванню відповідно до "Інструкції з ведення класного журналу учнів 5-11(12)-х класів загальноосвітніх навчальних закладів", затвердженої наказом МОН від 03.06.2008 № 496. Скоригована семестрова оцінка з мистецтва (профільний рівень) виводиться як середнє арифметичне скоригованих семестрових оцінок з усіх складових навчальної програми (пізнавальної складової та обраних модулів художньо-практичної складової) та здійснюється округлення до цілого числа за наведеним вище прикладом. У класному журналі скоригована семестрова оцінка з мистецтва (профільний рівень) виставляється на сторінку "Мистецтво: пізнавальна складова".

Річне оцінювання здійснюється на основі семестрових або скоригованих семестрових оцінок. Річна оцінка з мистецтва (профільний рівень) виставляється на сторінку "Мистецтво: пізнавальна складова" у колонку з написом "Річна. Мистецтво". На сторінку зведеного обліку навчальних досягнень учнів річна оцінка з мистецтва (профільний рівень) виставляється у колонку "Мистецтво".

Навчальна та методична література з предметів освітньої галузі "Мистецтво" зазначена у "Переліках навчальних програм, підручників та навчально-методичних посібників, рекомендованих Міністерством освіти і науки України", що розміщені на офіційному вебсайті МОН. Під час підготовки вчителів до уроків рекомендовано використовувати періодичні фахові видання, зокрема науково-методичний журнал "Мистецтво та освіта".

У разі виникнення потреби в організації дистанційного навчання, звертаємо увагу, що у межах академічної автономії питання організації освітнього процесу, виконання освітньої програми, навчального плану є внутрішніми питаннями кожного закладу загальної середньої освіти, його педагогічної ради та завданням педагогічних працівників. Отже, під час дистанційного навчання, учителі мають вжити заходів щодо виконання календарно-тематичних планів із додержанням вимог державних стандартів освіти шляхом використання технологій дистанційного навчання та, за потреби, ущільнення відповідного матеріалу (на розсуд учителя) з організацією повторення окремих тем на початку очного навчання. На допомогу вчителям розроблено методичні рекомендації "Організація дистанційного навчання в школі", розміщені за посиланням.

Завантажити: Методичні рекомендації про викладання предметів освітньої галузі "Мистецтво" у 2020/2021 навчальному році (Розмір: 21.0 KB, Завантажень: 749)

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
методичні рекомендації

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
нормативно - правове забезпечення музичне мистецтво

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
нормативно- правове забезпечення образотворче мистецтво

# data[].attributes.attachment_link.title
Методичні рекомендації про викладання предметів освітньої галузі "Мистецтво" у 2020/2021 навчальному році - Шкільне життя

# data[].attributes.attachment_link.description
Предмети освітньої галузі "Мистецтво" спрямовані на розвиток емоційно-почуттєвої сфери учнів, формування їх художньо-образного, асоціативного, критичного мислення; створення сприятливих умов для продукування креативних ідей, реалізацію власних творчих потреб у художній діяльності та пізнанні. Водночас, через образний зміст творів мистецтва, відкриваються широкі можливості ефективно впливати на виховання патріотизму, моралі та інших цінностей.

# data[].attributes.headline
Освітні програми

# data[].attributes.subject
Освітні програми

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Освітня програма - це єдиний комплекс освітніх компонентів, спланованих і організованих закладом загальної середньої освіти для досягнення учнями результатів навчання. Основою для розроблення освітньої програми є Державний стандарт загальної середньої освіти відповідного рівня.

Освітня програма має містити:

загальний обсяг навчального навантаження та очікувані результати навчання здобувачів освіти;

вимоги до осіб, які можуть розпочати навчання за програмою;

перелік, зміст, тривалість і взаємозв'язок освітніх галузей та/або предметів, дисциплін тощо, логічну послідовність їх вивчення;

форми організації освітнього процесу;

опис та інструменти системи внутрішнього забезпечення якості освіти;

інші освітні компоненти (за рішенням закладу загальної середньої освіти).

Освітня програма схвалюється педагогічною радою закладу освіти та затверджується його керівником.

Міністерство освіти і науки України затверджує типові освітні програми, які спрямовані на реалізацію мети та завдань освітньої галузі. Заклади загальної середньої освіти можуть використовувати типові або інші освітні програми. Освітні програми, що розробляються на основі типових освітніх програм, не потребують окремого затвердження центральним органом забезпечення якості освіти.На основі освітньої програми заклад освіти складає та затверджує навчальний план, який конкретизує організацію освітнього процесу.

Навчальні програми предметів та курсів створюють вчителі (самостійно або об'єднавшись) на основі Стандарту, або за зразком типової (модельної) навчальної програми.

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - Освітні програми

# data[].attributes.attachment_link.description
Освітня програма - це єдиний комплекс освітніх компонентів, спланованих і організованих закладом загальної середньої освіти для досягнення учнями результатів навчання. Основою для розроблення освітньої програми є Державний стандарт загальної середньої освіти відповідного рівня.

# data[].attributes.headline
Модельна навчальна програма            "Мистецтво 5 -6 класи" автор О.М. Івасюк . 

# data[].attributes.subject
Модельна навчальна програма            "Мистецтво 5 -6 класи" автор О.М. Івасюк . 

# data[].attributes.body
2

# data[].attributes.attachment_link.title
Мистецтво. 5-6 класи. Івасюк та ін.pdf

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Інститут модернізації змісту освіти

# data[].attributes.attachment_link.title
Листи МОН України

# data[].attributes.attachment_link.description
Лист МОН від 19.10.2015 № 1/9-491 "Про формування Плану проведення наукових конференцій з проблем вищої освіти і науки у 2016 році" Лист МОН від 28.09.2015 №1/9-465 "Про Міжнародний мовно-літературний конкурс учнівської та студентської молоді імені Тараса Шевченка" Лист МОН від 28.09.2015 №1/9-465 "Про проведення VI Міжнародного мовно-літературного конкурсу учнівської та студенської молоді імені Тараса Шевченка

# data[].attributes.attachment_link.title
Перелік навчальної літератури та навчальних програм, рекомендованих Міністерством освіти і науки України, для використання в освітньому процесі у 5-11 класах закладів загальної середньої освіти 

# data[].attributes.headline
Закон України" Про Освіту"

# data[].attributes.subject
Закон України" Про Освіту"

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Офіційний вебпортал парламенту України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ваш броузер застарів!

Нормальне відображення сторінки не можливе через відсутність багатьох потрібних функцій.
Встановіть останню версію браузера для перегляду цього веб-сайту: Firefox, Google Chrome, Opera або Safari.
Ви можете зробити це самостійно або спитайте системних адміністраторів...

Потрібно включити javascript!

Для роботи з цією сторінкою потрібно увімкнути javascript в параметрах браузера.
Крім того, для нормальної роботи необхідно мати підтримку cookies, якщо не встановлено по замовчанню...

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодавство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодательство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
нормативно-правові документи

# data[].attributes.attachment_link.description
База даних "Законодавство України" містить нормативно-правові документи українського законодавства, термінологію, анотації англійською мовою, переліки первиних актів тощо