# data[].attributes.headline
אורלי גבישי - מנכ"לית רשות ניקוז ונחלים

# data[].attributes.subject
אורלי גבישי - מנכ"לית רשות ניקוז ונחלים

# data[].attributes.body
מתח מובנה בין רשות ניקוז ורשות נחל.
בקורונה למדנון את החשיבות של שהטחים הפתוחים לכל אחד ואחת מאיתנו.
לא רוצים שהעשייה תהיה רק במרכז ויש רצון גם לפיתוח הפריפריה. מצד שני איך מאפשרים להם את איכות החיים והשטחים הפתוחים לצד ההתפתחות.

התוכניות צריכות לעבור ליועצים הידרולוגיים מטעם רשות ניקוז בהסתכלות אגנית גם על חילזון וגם על הנעמן.
החילזון לא במצב טוב מבחינת איכות המים.
נחל שגור - נחל איתן סניטרי.

# data[].attributes.body
נולד בפגישה בין ורד ואילה גלדמן השיח מתחיל ונגמר במועצה הארצית... קיבלו החלטה לקיים את השיח הרבה לפני מוסד התכנון.
לתהליך התכנון אין נוסחה אחת. הפתיחות של ורד להכניס את עולם הטבע לעולם הפיתוח. ואילה הבינה שזאת הזדמנות. בתחילת הדרך דווקא בהגנת הסביבה היה בהתחלה קשה לקבל את אופן העבודה.
אניש הסביבה נכנסים לתוך תהליך עוד לפני שיש חלופות (כאן כבר יש חלופות).
כאשר חלופת הנחל לא נבחרת מראש אבל היא חלופה אמתית.
יש כאן צ'אנס אמתי!
מודה שהסיור הזה פתח לי את הראש אין ספק שאני כמתכננת הייתי ניגשת לזווית הזאת בתחילת התכנון.

השכונה התחילה מרצון של מהנדסת העיר - לטפל באזור התעשייה שהוא מעבר למסילה. הסיפור הוא שאנחנו לפעמים מרחיבים את הקו הכחול אם אנחנו רואים הזדמנות להכניס עוד דברים שיכולים להתחבר והשטח של המשולש של שכונת ברבור נכנס. זאת הייתה משימת הצוות לייצר אזור תעשייה (תחילה) עם שכונה.
וכאן המפגש! כאן הסיבה לחיבור בנינו. הגענו למסקנה שאנחנו כן צריכים להפריד בין השכונה לבין א. התעשייה.
גם בגלל במיקום ומורכבות השטח - שטח שאנשים חיים בו עם איזשהו מעמד. זה סיפור מורכב לכן יש פה את זמן הנשימה - לא רצים עם שכונת המגורים אלא מתקדמים לאט וזאת הזדמנות לחשוב עליה עוד פעם. אפשר לעשות כאן רוורס ולחשוב אחרת.
היה קונספט מאוד מגובש. אבל המציאות של אנשים שחיים שם ושהתכנון לא ירוץ זה תהליך אדפטיבי. בתוכנית המקורית של ברבור מפרידים בין אזור התעשייה שיוגש לוועדה המחוזית והקטע של ברבור יישאר כקטע מתארי כדי לתת סוג של הסדרה ולקבוע עקרונות וכן חשוב ההתערבות שלנו בהקשר של היחסים בין השכונה לטבע. כן לקבוע שם את המסמרים: כמה, אופי, נגר (לאן שיגיע אם לא לנחל כי ראינו את זה היום שהנחל לא צריך לקלוט את הנגר הגלל הייחודיות של המליחה).

# data[].attributes.body
העצירה בהיבט של התושבים שחיים שם נכונה.

# data[].attributes.headline
רות אדריכלית העיר

# data[].attributes.subject
רות אדריכלית העיר

# data[].attributes.body
בזכות הסכמי הגג יש הרבה תוכניות פיתוח עם משבש.
הנסלח הנופי של התכונית הכוללני נתנה מקום מכובד לנחל ולאזור ה"לב הירוק".

לא קורה כלום בלב הירוק ובנחל - אולי טוב שכך כי ככה הם נשמרו אבל מצד שני יש כאן פנינה שאף אחד לא מתייחס לנחל. זה לא מוקד בעיר. החליטו להרים את הכפפה של הנחל והטבע. החלטה אסטרטגית להעיר את התחום הזה.

כל יוזמה בתחום הזה עטות עליה :) גם מרשות העיר יש גב לזה. אבל לא קרה פה כלום עד עכשיו באזור הזה זה תחום חדש.
סקר הטבע הביא למודעות הרבה מאוד דברים מרגשים וטובים. היו רוצים להעלות את המודעות לאזור הזה גם במחלקת החינוך והרווחה כמוקד עירוני ואזורי אבל קודם חשוב להבין מה הם רוצים לעשות פה.
עובדים על מסמך מדיניות לחוף הדרומי - אריה קוץ היה האדריכל.
אזור הכניסה הדרומי של העיר - חיבור האזורים הירוקים - מסמך המדיניות מתחבר לזה.
הנחל נשמר בכל אופציה שהיא כאזור שמור.
כל מיני רעיונות לחיבור התיירות בחוף עם הנחל.
יש רצון לחבר את המסקנות בתהליך הזה למסמך המדיניות שלהם.
יהיה נכון לא רק לתוכנית הזאת!!!! זאת נקודה שעלתה כל הזמן בסיור.
הלב בירוק מוגדר מבחינה סטטוטורית:

# data[].attributes.headline
סקר טבע עירוני עכו - דנה מהנדסת העיר

# data[].attributes.subject
סקר טבע עירוני עכו - דנה מהנדסת העיר

# data[].attributes.body
בשיתוף ציבור היה מפתיע שיש לתושבים עניין ממשי בטבע.
אזור מאוד מרגש - צמחיה אנדנית לאזור הזה וגם נושא הציפורים מאוד משמעותי.
זה יכול להיות מרכז צפרות ברמה לאומית.
החיבור למסדרון אקולוגי.
סקר הטבע פתח את המחשבה לתכנון אחר.

# data[].attributes.body
תעלת הנעמן - ממליץ לרענן את תוכנית האב הישנה בנושא ניקוז. בהתאם לתיקון 8 של תמ"א 1.
לחילזון שמורה רצועה יפה של רוחב.
אם אנחנו רוצים פתרונות מבוססי טבע אנחנו יכולים להשיג אותם רק אם יש מקום ויש רצועה רחבה לנחל.
ככל המקום מצטמצם הנחל הופך לתעלה.
מפעל הניקוז - רשות ניקוז בוחנים את התוכנית יחד עם דידי קפלן. הם מדברים על מספר מפעלי ניקוז לאורך הנחל. הם הריצו מפעל ניקוז ברכבת לכרמיאל שלא הסתיים - כרגע לא קיים. בקרוב יהיה חדש.
שורה תחתונה - נחל החילזון זורם
הנעמן מביא זרימות קבועות - הפיתוח יכול להיות די קרוב לנחל.
כשהנחל עולה ויורד יש פחות התמוטטות גדות כמו שיש בנחל החיזלון שהוא יותר שטפוני.

שינויי האקלים מראים על ירידה בשיטפונות באגנים הגדולים ועליה בשטפונות באגנים הקטנים.

מבחינת השכונה המסילה של הרכבת מגינה על השכונה העתידית.

ליאור לוינגר:
יש כאן הזדמנות לתת לנחל לנשום.
חשיבה לא רק דרך התוכנית אלא ראיה אזורית.
הגישה שליאור הציג מחו"ל - יצירת רצף וראיה אגנית.
אלעזר - זה לא אגני זה נופי.
לרשות הניקוז יש כמה תוכניות אגנית בקנה - יש תכנית ישנה ועכשיו רנ"ק מגישים בקשה לתמיכה לביצוע עוד תוכנית.

# data[].attributes.body
השאלה של הממשק בין מקטע הנחל לשכונה שתקום. יש בנעמן בסה"כ יש שכונה של קריית ביאליק. נעשתה שם הגבהה מאוד ניכרת וחפרו ערוץ חדש לנעמן. נבנתה שם שמורת טבע חדשה ואיפשרה ליצור פארק משמעותי ורציף. צריך לגשת לשאלה כזאת בזהירות כי בנייה מחדש של הנחל זה עניין לא פשוט.

# data[].attributes.body
https://knowledge.agma.org.il/%D7%9E%D7%A7%D7%A8%D7%99-%D7%91%D7%95%D7%97%D7%9F/%d7%94%d7%a1%d7%98%d7%aa-%d7%a0%d7%97%d7%9c-%d7%a0%d7%a2%d7%9e%d7%9f/

# data[].attributes.body
https://open.spotify.com/episode/0JzWx4LCU3OqmXsdPaP587

# data[].attributes.attachment_link.title
נחל נעמן- מנחל אדום לעתיד ירוק

# data[].attributes.attachment_link.description
Listen to this episode from ערוץ הנחל on Spotify. בפרק הזה נכיר את הסיפור של נחל נעמן בצפון הארץ. נעמן הוא אחד מנחלי האיתן הספורים במישור החוף, והיחיד בגליל המערבי. הוא זורם כל ימות השנה, לכל אורכו.

# data[].attributes.body
כשהמים בנעמן עולים עין המפרץ מוצפת בנוסף מתוכננים שני מאגרי ריסון.
חייבים לערב את רשות הניקוז ולהסתכל רחב יותר מבחינה ניקוזית.
להסתכל איפה מתוכננים מאגרי ריסונים ואיפה לא.

יעל ה - אולי אפשר ליצור פתרונות שהם פתרונות מבוססי טבע ולא להסתמך על 2 תעלות ניקוז?

האם אפשר להימנע להגבהת השכונה? לא כי את בתוך פשט ההצפה של החילזון. הדיירים בקומות הראשונות בסכנה.
האיזון שעושים הפרדה. צריך להחליט איפה אתה יותר נוטה פיתוח ואיפה יותר מוטה שימור. בסוף אי אפשר להעמיס עוד פתרונות שדורשים ושטח וניהול באזור צפוף.

ליאור - כשמסתכלים על ערים גדולות במקומות בנויים ממש שואלים את השאלות איך התוכנית נותנת מענה. הדיון הוא שאלה של כמה אתה איש חזון ומי השותפים לתוכנית. האם יש פה הזדמנות שאנחנו מנצלים לטובת חזון העיר.
דנה - מערכת שלמה של טבע. קודקוד: היסטורי, נופי תרבותי, טבע.
זה נוף בסכנת הכחדה! בואו ניתן לו הזדמנות בזכות הפיתוח. WINWIN
בכל העולם בורחים מבינוי בתוך אמבטיות. על מי ישיטו את עלויות ביסוס הקרקע? האם היזם? האם עשיתם בדיקה כלכלית של עלויות הפיתוח בתנאים האלה כאן?
יעל ה - אנחנו יושבים פה בתוך שקע אולי שווה לתת את מקבץ המגורים הזה צריך לשים במקומות אחרים?
ורד - אם השטח היה פנוי, זאת הייתה שאלה. אולי הזדמנות ראשונה לעשות תחשיב של עלויות סביבתיות מול עלות הפיתוח. אבל כבר יש שם אנשים.
רות - יש הבדל בין פיתוח השכונה לשכונה חדשה ובין להשאיר שם את האנשים שיגורו שם עוד זמן מה.
ורד - אני לא רואה בחוסר פיתוח כשלון.
רועי - מנקודת המבט של בית הגידול. החשיבות של בית הגידול והדבר הייחודי כאן זה המליחה והשני בשחשיבותו זה שפך נחל שאין לנו הרבה כאלה.
צריך למצות שטח כמה שיותר קטן. פתרונות הניקוז לא צריכים להיות בתוך השכונה אלא נכון שיהיו במעלה (ניקוז מחלחל) כאן אנחנו במורד לצמצם את הבינוי ולשמור כמה שיותר שטח טבעי.
שמירת המליחה - צריך להימנע מהגבהה.
צריך לשמור על הגדרה של נחל - נחל מתפקד וטבעי. לא פארק אינטנסיבי.
הקפיצה של השכונה מעבר לנחל - זאת טעות תכנונית - להשתמש בנחל כגבול טבעי לשכונה. הדילוג מעל הנחל הוא לא נכון.
שימוש בבריכות דגים (של ליאור) - רעיון מבורך. (אבל גם וגם ולא או או)
נאוה - הדיון צריך להיות בראיה מרחבית ומתוכו לגזור אזורים.
אמנם אני מסתכלת על התכנון האורבני אבל אני צריכה להבין את הפיתוח האזורי. השכונה הזאת אולי תקבל שירותים דווקא מאזור עין המפרץ והם צריכים להיות כאן בתוך הדיון. ואז השחמט מקבל מרחב אפשרויות שונה. כמה שיותר אנשים צריכים להנות מהשטח הפתוח (סוגיות של ניהול שטח).
חינוך - גם להתחיל לראות איך גופים שונים מחזקים את הנחל כמקום חי ופעיל במהלך השנה. תחב"ץ שמביאה אליו.
התשובים שגרים שם - דוגמא מהודו - עשו פרויקט של איך לחזק אותם שהם יכולים להמשיך לגור שם אבל בתנאים אחרים. תהליך שצריך לעשות איתם.
אליאור - לא בטוחה שזה המקום הנכון לגור בו. אני לא בטוחה שצריך פה פיתוח מגורים בצפיפות גבוהה זה לא מה שהאוכלוסיה המקומית לא מחפשת וברור שגם שימור האופן שבו הם גרים זה לא נכון. מעלה שאלה האם זה בכלל נכון? אולי פיתוח של משהו יותר תיירותי ולא בכרח מגורים. לא בטוחה שתהיה פה איכות חיים.
ורד - נניח שלא הייתה שם אוכלוסיה האם זה תא שטח שמתאים מגורים. כן כי:
1. הכניסה לעיר - היום הכניסה היום זה אזור תעשייה כבדה והשכונה הזאת עם נראות קשה. לא ככה עכו רוצה לראות את הכניסה לעיר שלה.
2. שכונה בין צירי תנועה - אנחנו מכירים מקומות יותר סואנים - אני חושבת הקומות העליונות ירוויחו נוף מדהים :) האדריכלים הציעו הגבהה מעל פסי הרכבת. שכונה מאוד קומפקטית מבחינת הבינוי שלה בהפרדה מהשטח הפתוח.

אנה - לא כל השטח שמתוכנן מוצע לשכונה הוא במקור מליחה. זה קשור בהשתפלות כלפי צפון. באנצע השכונה יש את קו המליחה ההיסטורי. אני שואלת אם נכון לתת באפר טבעי מהמסילה וממקדים את הבנייה בדרום גם שם יש ערכיות אבל אם אני צריכה בראיה אקולוגית לתעדף אני מתעדפת בית גידול שאין כמותו בארץ. יש פה קונפליקט מול בית גידול מיוחד. אני מציעה להשאיר את הרצועה שהיא מליחה ערכית. האם מבחינת תכנון עירוני יש בזה היגיון?

# data[].attributes.body
צריך לתת מענה לאוכלוסיה שם. יש חוזים עם רמ"י על הקרקע הזאת. צריך לתת פה מענה אולי לא במספרים גדולים. גם עם מעט יחידות דיור תהיה פה כניסה לעיר אחרת.
תהל - המטרה הראשונה הייתה לטייב את אזור התעשייה. לשנות את האופי שלו. זה אזור תעשייה שהוא תפוס אין בתוכו מקום לפיתוח נוסף.

# data[].attributes.body
התכנית המקורית לפני שנתיים - הייתה עם רשת הרבה יותר צפופה והייתה הרבה יותר שאפתנית באזור התעשייה.
בהליך שיתוף ציבור עם המפעלים. הייתה נסיגה ורצון למתן התערבות בתוך השטחים של המפעלים. לא כולם רוצים פרסלציה. זה אזור עדיפות לאומי. אם למישהו היתה שאיפה לפנות את אזור התעשייה היא ירדה מהפרק כי העיר לא רצתה לוותר. הייתה ברית בית המפעלים והרשות המקומית שצריך לכבד אותה.
זה אזור תעשייה שרוצה להישאר כזה ויש גם תמיכה של המדינה.
יש רצון להשאיר ולהסדיר. זה מאחד לקפוץ מ-1ל-30.

הסיפור כאן שאזור התעשייה הוא הפוקוס של התוכנית הזאת.
אליאור - עכו צריכה למנף את אזור התעשייה לאזור מתגאים בו ולא כשלב מעבר.
ורד - התוכנית הזאת תעשה את המהפך - היום אין השקעה באזור הזה. התפקיד של התוכניות האלה זה השבחה לעיריה. לכן יש כאן צורך בשיתוף פעולה עם בעלי המפעלים הם צריכים לשתף פעולה ולא לקבל בכפייה. יש כאן עוד שטחים לבעלי המפעלים.
דרור -
הנחל שחקן ראשי
השכונה - שחקן חשוב
המליחה - שחקן חשוב נוסף.
מבחינת העקרונות לשכונה:
- לקחת מרחק מפסי הרכבת טיפה דרומה וכל מה שקורה ממזרח לא נוגעים.
- נחל נעמן - לתת לו מקום. לא להסדיר את הגדה אלא לתת לנחל את המקום ולתת לנחל לשחק עם המקום שלו.
- נחל חילזון - השביל שהלכנו עליו. התכנון שלו זה להתחבר לשביל שמגיע מפארק עין אפק. הכוונה ששני השבילים יתחברו לרצף.
- החיבור עם הלב הירוק - גשר מעל הרכבת במקום שבו הוא סומן - אגרסיבי מדי מבחינה נופית וגם מבחינת המליחה. לנצל את המעבר מתחת לכביש.

# data[].attributes.body
עלה בדיון - ראיה אגנית מרחבית וזה הצלחה
העבודה הלא פוסקת כדי לייצר תוכנית של אזור תעשייה כולל לדבר עם האנשים - יש פה מהלך משתף מדהים. יש פה בסיס טוב מאוד.
אל תגידו לא קחו זמן לחשוב ביחד.
יש פה זמן להורות משותפת.

# data[].attributes.body
שמחה ונותנן לרשות הזדמנות לעשות את המקסימום לטובת העיר והתושבים.
שיתוף פעולה טוב מאוד עם משרד הבינוי והשיכון.
גם אנחנו גילינו את הנחל.
סקר הטבע העירוני זה הדבר בכי טוב שקרה כאן בתחום הזה בזמו האחרון!
מאוד סקרנית לדעת לאן נגיע בחקירה הזאת. זה ישפיע על עוד תהליכים שיש לנו ליד הנחל גם במקומות אחרים.
מקור כול לעיר ואנחנו צריכים כך להתייחס אליו.
זה חייב להתחבר למרחב גליל מערבי. אנחנו כעכו נשמח שפה תתקיים חלק מהחגיגה המרחבית הזאת גם במחיר שיהיו פה פחות מגורים כי יש לנו פיתוח בלי עין הרע.
השער לעיר צריך לעשות אותו נכון אבל הנחל הוא מקור כוח משמעותי לעיר.
תודה לצוות!

# data[].attributes.body
מפגש מרגש וחשוב. תמיד כדי להתחיל בפרה רולינד משותף.
הנושא האגני הוא קריטי!!!
כרשות צריך ליזום לפתוח מחדש תכנית אב לנחל נעמן ולשלב כוחות עם בעלי העניין באזור.
עדיין חושבת שהמופע של הנחל היום הוא מופע של נחל ויש לזה יתרון.
נושא הכלכלי, הפיתוח החברה צריך לבוא בחשבון. להסתכל קדימה ולקבל החלטה

# data[].attributes.body
הדיון היה מעניין
אם בונים פה שכונה איך עושים את זה נכון ויחד עם זאת דיון האם בכלל נכון לבנות כאן שכונה.

אלה 2 החלופות ושני דיונים שצריכים להמשיך להמשיך
יש כאן אתגר לאנשי המקצוע מהצד הירוק איך נכון להמשיך להיות בתוך הדיון ולתת לזה מסגרת.

# data[].attributes.body
צריכים איך עושים מעבר מהנחל למגדל של ה-30 קומות.
צומת הנחלים - מזמנת שולחן עגול שהעירייה תוביל אותו כאינטרס עירוני.
מנהלות נחלים.

# data[].attributes.headline
הסיור בשטח והדיון לאחר מכן תרמו לנו מידע שלא היינו מודעים לו קודם לכן ולכן מפגשים מהסוג הזהכל כך חשובים. החיבור בין דיסיפלינות שונות ואנשי מקצוע  מתחומים שונים מניב דיון מעמיק שנותן הרבה חומר למחשבה . 

# data[].attributes.subject
הסיור בשטח והדיון לאחר מכן תרמו לנו מידע שלא היינו מודעים לו קודם לכן ולכן מפגשים מהסוג הזהכל כך חשובים. החיבור בין דיסיפלינות שונות ואנשי מקצוע  מתחומים שונים מניב דיון מעמיק שנותן הרבה חומר למחשבה . 