# data[].attributes.headline
Ca. 1521–1600: Tidlig skolelovgivning og kirkens rolle

# data[].attributes.subject
Ca. 1521–1600: Tidlig skolelovgivning og kirkens rolle

# data[].attributes.body
Under denne periode var undervisningen primært kirkens ansvar. Tidlige skolelove sikrede at læsefærdigheder og kristen dannelse blev spredt til befolkningen. Dette var en afgørende begyndelse på organiseret undervisning og dannelse, som sikrede samfundets udvikling.

# data[].attributes.headline
1700-tallet: Statlig indgriben og centralisering af undervisningen

# data[].attributes.subject
1700-tallet: Statlig indgriben og centralisering af undervisningen

# data[].attributes.body
I 1700-tallet begyndte staten at spille en større rolle i skoleudviklingen. Lovgivningen blev mere organiseret, og der opstod systemer for at sikre undervisning for flere børn. Dette var starten på en overgang fra kirkeligt til statsligt ansvar.

# data[].attributes.headline
Ca. 1840–1870: Grundtvigs indflydelse og dannelsens ideal

# data[].attributes.subject
Ca. 1840–1870: Grundtvigs indflydelse og dannelsens ideal

# data[].attributes.body
Grundtvig og hans tanker om 'skolen for livet' introducerede et stærkt fokus på dannelse frem for ren kundskab. Hans indflydelse inspirerede blandt andet højskolebevægelsen og tanken om den folkelig dannelse.

# data[].attributes.body
Almueskoleloven i 1814 gjorde det obligatorisk for alle børn mellem 7 og 14 år at gå i skole. Dette var starten på et skolesystem, hvor børn fra alle samfundslag kunne modtage basale kundskaber.

# data[].attributes.body
Ved skolereformen i 1903 blev der skabt flere niveauer af undervisning og nye fag blev introduceret. Disse skulle være med til at understøtte elevernes almene dannelse.

# data[].attributes.body
Indførslen af fællesskolen i 1937 søgte at skabe en mere enhedspræget skole, der samlede alle børn uafhængigt af social baggrund. Fokus var på fællesskab og ligestilling.

# data[].attributes.body
Skoleloven i 1958 understregede behovet for enhedsskolen og introducerede flere fokusområder såsom medborgerskab og demokrati.

# data[].attributes.body
Denne reform indførte en mere elevcentreret undervisning med fokus på tværfaglighed og gruppearbejde, hvilket var en skelsættende ændring i folkeskolens undervisningsform.

# data[].attributes.headline
Perspektiveringer på folkeskolens formål i det 21. århundrede (2000–2014)

# data[].attributes.subject
Perspektiveringer på folkeskolens formål i det 21. århundrede (2000–2014)

# data[].attributes.body
I de seneste årtier er debatten om, hvad folkeskolen skal bidrage med blevet mere kompleks. Ifølge Rømer (2017) skal skolen ikke kun forsyne eleverne med faglig viden, men også ruste dem til at navigere i et komplekst og globaliseret samfund – med fokus på kritisk tænkning, kreativitet og demokratiske værdier.

De seneste årtier repræsenterer en refleksion over, og videreudvikling af skolens formål i en tid med stadig voksende samfundsforandringer.

Rømer (2017) fremhæver, at skolen skal forberede eleverne til et liv, hvor de både skal kunne deltage aktivt i demokratiet, og håndtere den hastige teknologiske og kulturelle udvikling.