# data[].attributes.body
Némethy Krisztina, Dr. Poór József

# data[].attributes.headline
A felsőoktatás digitális oktatási kultúrájának korrajza szakértői interjúk alapján

# data[].attributes.subject
A felsőoktatás digitális oktatási kultúrájának korrajza szakértői interjúk alapján

# data[].attributes.body
Hülber László, Papp-Danka Adrienn, Dringó-Horváth Ida

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Szerzők

Hülber László

Papp-Danka Adrienn

Dringó-Horváth Ida

https://doi.org/10.3311/ope.401

Absztrakt
Az IKT eszközök a paradigmaváltás ígéretét sugallják a nevelés területén is, de komplex kihívást teremtenek azáltal, hogy nemcsak az oktatás folyamatát támogatják, hanem annak tárgyává is váltak. A technológia oktatásba való integrációja nem az elvárt eredményességgel valósul meg, kényszerítő hatású érvényesülése sokszor rossz módszertani gyakorlatot eredményez. Kutatásunkban az ország 24 elismert oktatásinformatikai, felsőoktatáspedagógiai szakértőjével készítettünk interjút azzal a céllal, hogy a felsőoktatás digitális oktatási kultúrájának jelenlegi helyzetét bemutassuk, egyfajta korlenyomatot biztosítva. Az interjúkérdések a módszertan, az önfejlesztés és a digitális oktatási kultúra értékelése tématerületek köré szerveződtek. A kapott válaszokat kvalitatív módszerrel dolgoztuk fel és a leírt szövegeket a tartalomelemzés szabályai szerint kódoltuk. Az eredmények bemutatása során a szakértői véleményeket szintetizáltuk, mert így kívánjuk segíteni a felsőoktatásban dolgozók módszertani kultúrájának formálását, tévképzeteik eloszlatását a pandémia által bevezetett kötelező digitális oktatás kihívásokkal teli időszakában. While ICT tools are promising a paradigm shift in education, they are
also presenting a complex challenge by being not only an aid to the
process of education but also the subject of it. The integration of
technology into education has not been bringing the expected success,
and when implemented by force, they often result in poor methodological
practice. In our study, we interviewed 24 renowned experts in
educational informatics and higher education pedagogy in Hungary in
order to acquire and present a picture of the current state of digital
educational culture in higher education. The interview questions are
centered around the topics of methodology, self-improvement, and the
evaluation of digital educational culture. Responses were processed
qualitatively and transcripts were coded according to the standard rules
of content analysis. In the discussion of the results, answers were
synthesized, because our aim is to shape the methodological culture of
teachers in higher education and to dispel their misconceptions in this
challenging period of compulsory digital education forced upon them by
the pandemic.

Szerző életrajzok

Hülber László

Főiskolai docens, a Gábor Dénes Főiskola Informatikai Intézetének igazgatója. 2016-ban írta doktori dolgozatát technológia-alapú tesztelés témakörében a szegedi Neveléstudományi Doktori Iskolában. Fő kutatási területe: digitális eszközök az oktatásban, digitális tananyagfejlesztés.

Papp-Danka Adrienn

Pedagógia valamint magyar nyelv és irodalom szakos tanárként végzett az ELTE-n. 2014-ben doktori fokozatot szerzett az ELTE Neveléstudományi Doktori Iskolájában. Jelenleg a Magyar Táncművészeti Egyetem docense, és a KRE IKT Központjának kutatója. Kutatási területei: digitális tanulási környezetek, digitális állampolgárság és digitális kompetencia.

Dringó-Horváth Ida

Habilitált egyetemi docens, a KRE IKT Kutatóközpontjának és a KRE BTK Oktatásinformatikai Továbbképző Központjának vezetője. Doktori fokozatát 2004-ben szerezte digitális szótárak elemzéséhez kapcsolódóan, majd 2019-ben habilitált. Kutatási területei: digitális technológiával támogatott (nyelv)tanulás és tanítás, digitális kompetenciák fejlesztése.

# data[].attributes.attachment_link.title
A felsőoktatás digitális oktatási kultúrájának korrajza szakértői interjúk alapján

# data[].attributes.headline
A digitalizáció és különösen a social media a tanulási, tanítási, illetve a munka világában zajló folyamatokra gyakorolt hatása

# data[].attributes.subject
A digitalizáció és különösen a social media a tanulási, tanítási, illetve a munka világában zajló folyamatokra gyakorolt hatása

# data[].attributes.body
Szűts Zoltán

# data[].attributes.attachment_link.title
A digitalizáció és különösen a social media a tanulási, tanítási, illetve a munka világában zajló folyamatokra gyakorolt hatása | Opus et Educatio

# data[].attributes.headline
Tanulási szokások és módszerek a szakképzésben, a digitális oktatás idején

# data[].attributes.subject
Tanulási szokások és módszerek a szakképzésben, a digitális oktatás idején

# data[].attributes.body
Orosz Beáta

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Szerzők

https://doi.org/10.3311/ope.436

Absztrakt

A Magyarországot 2020 tavaszán elérő koronavírus járvány az élet minden területére hatással volt, ez alól az oktatási rendszer sem kivétel. Bár a 2020 novemberben másodszor elrendelt digitális munkarend már felkészültebben érte a tanárokat és diákokat, még mindig számtalan kihívással nézünk szembe. A szakképzés különösen érintett terület, a törvényi változások, a kialakult oktatói státusz, új képzési tartalmak miatt, melyek gyakorlatiasabb oktatást igényelnének. Ezeknek a követelményeknek kellett megfelelnie a digitális oktatásnak, melynek legfontosabb eredményeit, tanulói tapasztalatait mutatja be az írás. Az online kérdőíves megkérdezés (N=318) fókuszában az elméleti keretek gyakorlati megvalósulásának vizsgálata állt, az eredmények értelmezése matematikai statisztikai módszerek alkalmazásával történt. A válaszok elemzése után elmondható, hogy a válaszadók újfajta módszertani megközelítéseket, rövidebb és multimédiás elemekkel támogatott oktatási anyagokat, képi tanulást preferálnak, s bár saját IKT-kompetenciáikat jónak ítélik, ezeket a képességeket mégsem tudják teljes mértékben a hatékony tanulás szolgálatába állítani, s képtelenek a digitális eszközökben rejlő tanulási lehetőségeket kihasználni. Mivel a készen kapott tananyagok szeretete jellemző, az önálló keresés, kritikai gondolkodás és hosszabb, lineáris, szöveges anyagok értelmezése problémás a kitöltő tanulónál, s ezen képességek javulása sem várható. A kutatás legfontosabb eredménye, hogy az Internethez való hozzáférés és az információk rendelkezésre állása nem feltétlenül eredményez hatékonyabb tanulást. Online térben a tanulói aktivitás a jelenléti oktatáshoz képest csökken, így a tanár nem látja, ha diákja elakad, s nem is tud neki segíteni. Fontos megtalálnunk egy arany középutat a hagyományos szöveges tartalmak és a ma preferált képi tanítás alkalmazása között, hiszen ha a jelenlegi helyzetben a kötelező anyagot lerövidítjük, s az előzetes tanári magyarázat elmarad, a tanulók nem fogják a hiányokat pótolni, így a tanulás eredményessége sem lesz megfelelő.

The Covid-19 epidemic reached Hungary in the spring of 2020 and influenced all areas of life, including education system. During the second wave of the digital education, teachers and students were more prepared, there are still a lot of difficulties and challenges. Vocational training is highly affected because of the new legal change, the instructor status instead of teachers, and themmore practical education. Digital education has to meet these requirements. This article contains the most important results of the research of this situation. The test method was application of a questionnaire (N=318), which focused on the practical realization of theories with mathematical, statistical tests. After inspection of the students answears, it seems that they prefer new teaching methods which means shorter texts, multimedial elements, and visual learning. They judge their ICT competencies good, but cannot use ICT tools for learning enough and cannot take advantage of its potential. Because the preference of ready recieved educational contents, students have problems with information search, critical thinking, and interpretation of linear structured, longer texts. The most important result of this research that internet connection and availability of information does not necessarily lead to effective learning. During online learning, student activity decreases compared to presence education, so if the instructor can't see that students get stuck, they won't be able to help them. It is importantg to find the balance between traditional textual contents and application of present beloved visual teaching because if we shorten the required educational contents, students won't fill the gap and search for more information, so we cannot provide quality knowledge.

Információk a szerzőről

Orosz Beáta

Nemzetközi gazdálkodás alapszakon végzett közgazdász, majd okleveles közgazdásztanár, főállásban a META - Don Bosco Technikum és Szakgimnázium szakmai elméleti oktatója 2017 óta. Óraadó közgazdásztanárként dolgozott a Számalk-Szalézi Technikum és Szakgimnáziumban, valamint a BGSZC II. Rákóczi Ferenc Technikumban is, jelenleg több vállalat gazdasági képzését vezető oktató, valamint az MKB SE szakmai vezetője és vezetőedzője.

2018 óta a BME Gazdálkodás- és Szervezéstudományi Doktori iskola doktorandusz hallgatója, ahol kutatási témája az IKT-eszközökkel támogatott oktatás gazdasági aspektusainak vizsgálata. 2017-2021 között az MTA-BME Nyitott Tananyagfejlesztés Kutatócsoport aktív tagja gyakorló pedagógusként, ahol a tanulói attitűdvizsgálaton túl a kollaboráció és digitális oktatás eredményességének kutatásával foglalkozott.

Citation data from Crossref and Scopus

# data[].attributes.attachment_link.title
Tanulási szokások és módszerek a szakképzésben, a digitális oktatás idején

# data[].attributes.headline
Adatértelmezés és –kommunikáció tanítása a szakképzésben és a felsőoktatásban

# data[].attributes.subject
Adatértelmezés és –kommunikáció tanítása a szakképzésben és a felsőoktatásban

# data[].attributes.body
Szalma Éva

# data[].attributes.attachment_link.title
Adatértelmezés és –kommunikáció tanítása a szakképzésben és a felsőoktatásban | Opus et Educatio

# data[].attributes.headline
Továbbképzés a közigazgatásban. Az e-learning alapú közszolgálati továbbképzési programok minőségi elemzése

# data[].attributes.subject
Továbbképzés a közigazgatásban. Az e-learning alapú közszolgálati továbbképzési programok minőségi elemzése

# data[].attributes.body
Szalai András

# data[].attributes.attachment_link.title
Továbbképzés a közigazgatásban. Az e-learning alapú közszolgálati továbbképzési programok minőségi elemzése | Opus et Educatio

# data[].attributes.body
Bőgel György

# data[].attributes.attachment_link.title
Mesterséges intelligencia a humánpolitikai munkában | Opus et Educatio

# data[].attributes.headline
Digitális környezet, mint a tanulás elsődleges közege

# data[].attributes.subject
Digitális környezet, mint a tanulás elsődleges közege

# data[].attributes.body
Pap Dalma

# data[].attributes.attachment_link.title
Digitális környezet, mint a tanulás elsődleges közege | Opus et Educatio

# data[].attributes.headline
A mesterséges intelligencia hatásai: remények, félelmek, forgatókönyvek és megoldások

# data[].attributes.subject
A mesterséges intelligencia hatásai: remények, félelmek, forgatókönyvek és megoldások

# data[].attributes.body
Zoltán Szűts

# data[].attributes.attachment_link.title
A mesterséges intelligencia hatásai: remények, félelmek, forgatókönyvek és megoldások

# data[].attributes.attachment_link.description
A tanulmány bemutatja a mesterséges intelligencia alkalmazásának hatását az oktatásban és a pedagógusképzésben. A munka forgatókönyveket vázol fel, ezek számos reményt, lehetőséget, kihívást és megoldást mutatnak, amelyek az ember-gép együttműködésre összpontosítanak. A tanulmány célja a mesterséges intelligencia hatásának bemutatása a pedagógusképzésben, és a hatékony ember-gép együttműködés lehetőségeinek, kihívásainak feltárása. A tanulmány írása során a szerző a Google Bardot és a ChatPDF kutatási asszisztenseket is használta, valamint keresőkérdéseit fejlesztette és pontosította. Az eredmények alapján, amint az várható volt, a mesterséges intelligencia alkalmazása az oktatásban és a pedagógusképzésben számos lehetőséget kínál, de kihívást is felvet. Ezek számbavétele után a szerző az ember-gép együttműködésre épülő oktatási módszerek és pedagógusképzési programok kidolgozását javasolja.

# data[].attributes.headline
A mesterséges intelligencia mint tudáskörnyezet és tudásprotézis

# data[].attributes.subject
A mesterséges intelligencia mint tudáskörnyezet és tudásprotézis

# data[].attributes.body
László Z. Karvalics

# data[].attributes.attachment_link.title
A mesterséges intelligencia mint tudáskörnyezet és tudásprotézis

# data[].attributes.attachment_link.description
Hogyan értelmezzük a tudáskörnyezet és tudásprotézis kifejezéseket az oktatás és az emberiség közösen gyarapított tudáskincsének vonatkozásában? Milyen korábbi tudástechnológiai törekvések utolsó fejezetét jelentik a mesterséges intelligencia mai szöveg- és képalapú megoldásai – Otlet, Bush, Licklider, Nelson, Engelbart –, mi valósult meg az egykori elképzelésekből, és milyen korlátok maradtak? Megfontolások és érvek hálójában igyekszem megjeleníteni, milyen jellegzetes helyzetekben milyen oktatási célokat támogathatnak a mesterséges intelligencia jelenlegi, egyre többet tudó rendszerei, és miket nem.

# data[].attributes.body
Anna Tóth

# data[].attributes.attachment_link.description
A mesterséges intelligencia használata egyre elterjedtebb a hétköznapok során is. Néhány kutatás már született arról, hogyan lehet használni a ChatGPT-t az oktatásban. Ebben a cikkben a magyar matematikaoktatásban való használatára kocentráltam. Annak is az egyik legidőigényesebb részét, azaz az órák előkészítését vizsgáltam. Tud-e hatékony segítség lenni feladatok készítésében? Képes-e erre magyar nyelven? Hogyan érdemes a kérdéseket megfogalmazni? Vizsgálataim eredménye az lett, hogy a ChatGPT ugyan hibázik, de ennek ellenére is hasznos eszköz. Le tudja rövidíteni azt az időt, amit a feladatok keresésére, gépelésére kellene szánni. Nem árt azonban figyelmesen megnézni a válaszait, s kijavítani az előforduló hibákat.

# data[].attributes.body
Szalay-Bekő Máté

# data[].attributes.attachment_link.title
Generatív mesterséges intelligencia oktatásának lehetősége középiskolákban | Opus et Educatio

# data[].attributes.body
István Bessenyei

# data[].attributes.attachment_link.description
A tanulmány célja, hogy felmérje az MI-alapú szöveggenerátorok, a GPT 3.5 és GPT-4 (GPT: Generative Pre-trained Transformer) és az újabb fejlesztésű intelligens keresők (Bing, Bard) tanulásszervező potenciálját. Különböző típusú kérdésfeltevések (promptok) segítségével bemutat néhány lehetséges tanulási utat. Felméri az MI által támogatott eszközök előnyeit és hátrányait, megmutatja a különbséget az iskolai közegben való használat és az élethosszig tartó tanulás kontextusában történő használat között. A tanulmány rámutat a kérdések pontos feltevésének kiemelkedő szerepére és vázlatosan bemutatja a technológia legújabb fejleményeit.

# data[].attributes.headline
Robotokkal kapcsolatos attitűdök vizsgálata a bábművészet segítségével

# data[].attributes.subject
Robotokkal kapcsolatos attitűdök vizsgálata a bábművészet segítségével

# data[].attributes.body
Eszter Angéla Kocsis

# data[].attributes.attachment_link.title
Robotokkal kapcsolatos attitűdök vizsgálata a bábművészet segítségével

# data[].attributes.attachment_link.description
A tanulmány arra a kérdésre keresi a választ, hogy milyen kutatási irányok bontakozhatnak ki, ha feltételezzük, hogy az emberrel közvetlen interakcióba kerülő szociális robotok fejlesztése során mind a megjelenés, mind a mozgástervezés tekintetében hasznosíthatóak lehetnek a bábművészetben alkalmazott bábtervezés módszertani elemei. Akár bábokról, akár robotokról beszélünk, az elsődleges kérdés az, hogy mozgásukkal, megjelenésükkel, „viselkedésükkel” milyen hatást váltanak ki a nézőből. A (báb)színház jól alkalmazható a HRI (humán-robot interakciók) modellezéseinek terepeként, az emberek robotokra adott reakcióinak tesztelésére. A tanulmány bemutat egy folyamatban lévő művészeti kutatást (artistic research), amely 8–12 éves gyerekek körében vizsgálja a robotokkal kapcsolatos attitűdöket, valamint azt, hogy a gyerekek milyen érzelmekre tanítanának meg egy robotot, illetve, hogy milyen érzelmeket várnak el egy ilyen tárgytól. Ezen vizsgálatok segítségével közelebb juthatunk azon kérdés megválaszolásához, hogy vajon mitől válhatnak a gyerekek mint nézők, felhasználók számára „élővé” és elfogadhatóvá a jövőben a környezetünkben valószínűleg egyre több helyen megjelenő szociális robotok.

# data[].attributes.body
János Ollé

# data[].attributes.attachment_link.description
A tanulmány egy összefoglaló elemzés a mesterségesintelligencia-alapú szoftverek és algoritmusok oktatási programfejlesztésben történő felhasználhatóságáról. Az e-learning-alapú oktatási programok fejlesztését a széles körben ismert ADDIE modell egyes fázisai alapján vázolom fel, és áttekintem a fejlesztési lépéseken belül az MI-alapú megoldások alkalmazhatóságát. Az elemzés nemcsak a felhasználók által megtapasztalható tanulási környezetre, hanem az oktatási programfejlesztés minden lépésére vonatkozik. A tanulmány egyensúlyra törekszik a jelenleg már működő piaci szolgáltatások és az elméleti következtetések alapján várhatóan nemsokára elérhető lehetőségek ismertetése között.

# data[].attributes.headline
A mesterséges intelligencia lehetőségei és kihívásai a pedagógiai tervezés folyamatában

# data[].attributes.subject
A mesterséges intelligencia lehetőségei és kihívásai a pedagógiai tervezés folyamatában

# data[].attributes.body
László Horváth

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tanulmányunkban megvizsgáljuk, hogy - a mesterséges intelligencia fogalmából kiindulva -, milyen lehetőségek merülnek fel a pedagógiailag racionálisan cselekvő ágensek létrehozásában az általános pedagógiai tudás részeként értelmezett tervezés folyamatában (az óratervezés szintjén). A pedagógiai tervezés során felmerülő kihívásokon keresztül bemutatjuk az MI által biztosított lehetőségeket és kihívásokat, reflektálunk a paradigmaváltás lehetőségeire és az ebből fakadóan felmerülő új szerepekre és kompetenciákra. Két lehetséges út (generatív út - tartalom létrehozása; prediktív út - algoritmusokkal támogatott konstruktív összehangolás) mentén mutatjuk be az MI felhasználását a tervezésben. Megközelítésünkben elsősorban a tervezési kompetencia fejlesztésének támogatására fókuszálunk.

In this paper - based on the definition of artificial intelligence -, we explore the possibilities of creating pedagogically rational agents in the process of planning (at the level of lesson planning) as part of general pedagogical knowledge. We present the opportunities and challenges of AI in the process of pedagogical planning and reflect on the possibilities of a paradigm shift and the new roles and competencies that arise from it. The use of AI in planning will be presented along two possible paths (generative path - content creation; predictive path - algorithm-supported constructive alignment). In our approach, we focus primarily on supporting the development of planning competence.

# data[].attributes.attachment_link.title
A mesterséges intelligencia lehetőségei és kihívásai a pedagógiai tervezés folyamatában

# data[].attributes.attachment_link.description
Tanulmányunkban megvizsgáljuk, hogy - a mesterséges intelligencia fogalmából kiindulva -, milyen lehetőségek merülnek fel a pedagógiailag racionálisan cselekvő ágensek létrehozásában az általános pedagógiai tudás részeként értelmezett tervezés folyamatában (az óratervezés szintjén). A pedagógiai tervezés során felmerülő kihívásokon keresztül bemutatjuk az MI által biztosított lehetőségeket és kihívásokat, reflektálunk a paradigmaváltás lehetőségeire és az ebből fakadóan felmerülő új szerepekre és kompetenciákra.

# data[].attributes.headline
A DIGITALIZÁCIÓ MEGJELENÉSE ÉS SZEREPE AZ OKTATÁSBAN

# data[].attributes.subject
A DIGITALIZÁCIÓ MEGJELENÉSE ÉS SZEREPE AZ OKTATÁSBAN

# data[].attributes.body
Ficzere Péter

# data[].attributes.headline
A metaverzum: Új dimenziók az oktatásban, szórakoztatásban, divat – és reklámiparban,valamint a gazdaságban

# data[].attributes.subject
A metaverzum: Új dimenziók az oktatásban, szórakoztatásban, divat – és reklámiparban,valamint a gazdaságban

# data[].attributes.body
Gulyás Rebeka, Sipiczki Zoltán

# data[].attributes.attachment_link.title
Hogyan alakítja át világunkat a metaverzum? | Gazdaság & Társadalom | Journal of Economy & Society

# data[].attributes.attachment_link.description
Az internet az idő előrehaladtával nem csak egy könnyen elérhető esz-köz lesz, hanem teljesen körül fog venni bennünket. A mindennapi tevékenysége-ink, mint a munka, tanulás és szabadidős elfoglaltságok egyre inkább a virtuális valóságban zajlanak majd. Az ilyen típusú élményeket már most is megtapasztal-hatjuk olyan játékokban, mint a Fortnite, Minecraft vagy Roblox, és számos sci-fi műben is találkozhatunk velük. A metaverzum, melyet az internet következő ge-nerációjának fő tereként emlegetnek számos további jelentős változásokat hozhat az életünkben. Jelen tanulmány abba nyújt betekintést, hogyan változtatja meg a metaverzum a jelenlegi világunkat. A cikk célja a meglévő irodalom átfogó átte-kintésével felmérni, hogy a különböző területeken, mint az oktatás, szórakozás, divat-és reklámipar, valamint a gazdaság milyen lehetőségeket tartogat. A publi-káció az aktuális időszak legfrissebb információival igyekszik ellátni az olvasót, és a 2023-as évvégi helyzet köré építve segít megérteni az adott témával kapcso-latos aktuális fejleményeket. A tanulmány szándékosan választotta az esszé stílust a módszertani megközelítés helyett. A kutatás eredményeként képet nyertünk ar-ról, milyen módon képes átalakítani az említett területeket a metaverzum.

# data[].attributes.headline
A mesterséges intelligencia hatása a mérés-értékelésre

# data[].attributes.subject
A mesterséges intelligencia hatása a mérés-értékelésre

# data[].attributes.body
Gyöngyvér Molnár

# data[].attributes.attachment_link.title
A mesterséges intelligencia hatása a mérés-értékelésre

# data[].attributes.attachment_link.description
Minden új technológia megjelenése lehetőséget ad arra, hogy átgondoljuk az oktatás céljait, hatékonyságát. A mesterséges intelligencia mérés-értékelésben való alkalmazása nemcsak új lehetőségeket kínál, hanem komoly kihívások elé is állítja az oktatás szereplőit. A mesterségesintelligencia-alapú értékelési technikákban, melyek lehetővé teszik nagy adathalmazok gyors elemzését és a személyre szabott visszacsatolás megvalósítását, benne van az a lehetőség, hogy a hagyományos értékelési módszerek átalakításával jelentős mértékben fokozzák a tanulási folyamat hatékonyságát és emeljék a tanítás minőségét. Autentikus, megbízható és valid adatok nélkül azonban az adatokon, bizonyítékokon alapuló fejlesztés kudarcra van ítélve. A mesterséges intelligencia mérés-értékelésben történő alkalmazása nem csupán technológiai vagy infrastrukturális, sokkal inkább pedagógiai és módszertani kihívás.

# data[].attributes.body
György Csepeli

# data[].attributes.attachment_link.description
Nick Bostrom 2014-ben az „uralkodó” típusú mesterséges intelligenciáról írva profetikusan előre látta a datafikáció, a digitalizáció és a hálózatosodás talaján kibontakozó kollektív szuperintelligencia lehetőségét, melynek megvalósulását a generatív nyelvi modellek megjelenése 2022-ben elérhető közelségbe hozott. A természetes nyelveken értelmes szövegtestekben létező és a jövőben létező mondatokon tanuló mesterséges intelligencia fejlődése végső soron felveti a kérdést, hogy az ember képes lesz-e maga által létrehozott eszköz feletti uralomra vagy az elfeledteti vele a lét igazságát.

# data[].attributes.headline
Személyes adatok kezelése és biztonsága a felnőttképzésben

# data[].attributes.subject
Személyes adatok kezelése és biztonsága a felnőttképzésben

# data[].attributes.body
Sebán Zoltán, Számadó Róza

# data[].attributes.attachment_link.title
Személyes adatok kezelése és biztonsága a felnőttképzésben | Opus et Educatio

# data[].attributes.headline
Kiterjesztett valóság a műszaki oktatásban  

# data[].attributes.subject
Kiterjesztett valóság a műszaki oktatásban  

# data[].attributes.body
Dr. FORGÓ Zoltán, GÁL Károly, Dr. PÁSZTOR Judit, Dr. EGYED-FALUVÉGI Erzsébet

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Authors FORGÓ Zoltán GÁL Károly PÁSZTOR Judit EGYED-FALUVÉGI Erzsébet

# data[].attributes.attachment_link.title
Kiterjesztett valóság a műszaki oktatásban : Augmented reality in technical education | Nemzetközi Gépészeti Konferencia – OGÉT

# data[].attributes.attachment_link.description
The proliferation of VR devices means that a growing number of users are gaining access to the virtual world. It is also emerging in education, entertainment, industry and commerce. Most researchers agree that virtual reality can revolutionize education. In this paper, we compare the basic concepts of VR and AR technologies and describe one of their tools, the EON XR platform. Through our realized projects, we will provide insights into the use of the platform and the innovative and fascinating possibilities that it has for education.
Kivonat
A VR eszközök elterjedésének köszönhetően, a felhasználók egyre szélesebb köre nyer hozzáférést a virtuális világhoz. Ez megjelenik a szórakoztatásban, iparban, oktatásban, kereskedelemben is. A legtöbb kutató egyetért abban, hogy a virtuális valóság forradalmasíthatja az oktatást. A dolgozatban összevetjük a VR, AR technológiák alapvető fogalmait, és ismertetjük ezek egyik eszközét, az EON XR platformot. Megvalósított projektjeink segítségével betekintést nyújtunk a felület felhasználásába, illetve az oktatásban is alkalmazható innovatív és lenyűgöző lehetőségekbe.