# data[].attributes.headline
שביל הלמידה שלי

# data[].attributes.subject
שביל הלמידה שלי

# data[].attributes.body
כלי שאני מאוד אוהבת להשתמש בו בשיעורים הוא שביל הלמידה שלי, נותנים לילדים 4 תחנות למידה סביב נושא נלמד וכל ילד צריך לבחור 2 מתוך ארבעת התחנות וכן תכנן מה הסדר אותו הוא רוצה לעשות ולכתוב בשביל הלמידה שלו.

# data[].attributes.headline
טיפוח למידה שיתופית

# data[].attributes.subject
טיפוח למידה שיתופית

# data[].attributes.body
תלמיד שנכשל שוב ושוב באותו נושא שנלמד בכיתה וגילה שכשלמד אותו עם חברים ביחד וכל אחד מהם תרם מהבנתו, זה עזר לו להבין יותר את החומר ולהצליח במבחן

# data[].attributes.headline
מתן אפשרויות בחירה

# data[].attributes.subject
מתן אפשרויות בחירה

# data[].attributes.body
כשתלמיד מכיר את הבחירה שלו הוא מכיר את עצמו , והלמידה הופכת משמעותית יותר, אחד הכלים שאני אוהבת לעבוד איתם הוא שביל הלמידה שלי, הילד מקבל דף ובו שביל הלמידה שלי,מוצגת בפניו כמה אפשרויות של למידה ומשימות והוא בוחר את הדרך שלו , מה סדר המשימות אותו יעשה

# data[].attributes.headline
בחירה והדרגתיות

# data[].attributes.subject
בחירה והדרגתיות

# data[].attributes.body
במהלך כיתה י"א אני נותנת פרויקטים בנושא על שאני מכתיבה מראש. בפרויקט הגמר בכיתה יב התלמידות צריכות להביא שלושה נושאים שהן אוהבות ולהציג אותם בפני הכיתה. אני מלווה אותן בתהליך אבל הבחירה היא שלהן והנושאים מגיעים מעולמן הפרטי, וזה נותן להן מוטיבציה גבוהה להצליח.

# data[].attributes.headline
חלוקת תהליך הלמידה למנות קטנות: 

# data[].attributes.subject
חלוקת תהליך הלמידה למנות קטנות: 

# data[].attributes.body
בחרתי בתהליך זה עבור תלמידה שלא האמינה בעצמה. לאחר כל שלב לימוד ערכנו בוחן רפלקטיבי, בחני הצלחה. לארח הצלחה בבחנים אלו בטחונה העצמי להפוך ללומדת עצמאית הלך וגדל. כמו כן, היא הפסיקה לפחד ממהר הגבוה שנקרא ״בחינת בגרות״ והבינה שכל פסגת הר בנויה מכמה צעדים כלפי מעלה.

# data[].attributes.headline
טיפוח למידה שיתופית

# data[].attributes.subject
טיפוח למידה שיתופית

# data[].attributes.body
בשיעורי מבוא לפיתוח פרוייקטים טכנולוגיים אני מבקש מהתלמידים להתחלק לקבוצות של 2-4 תלמידים (בחירה 1).

אחר כך הם עושים תהליך של סיעור מוחות כדי להגיע לרעיון ראשוני לפרוייקט שיכול להיות בכל נושא כל עוד יש לו היבט טכנולוגי שאותו יצטרכו ליישם.

אחר כך הם מחלקים ביניהם תפקידים בתוך צוות הפרוייקט (מנהל, חוקר, כותב קוד וכו') ובונים טבלה שבה מוגדרות פעולות לביצוע, חלקן יחידניות וחלקן קבוצתיות.

לאורך כל תקופת ההקמה של הפרוייקט אני ועוד מורים נמצאים איתם. נמצאים ברקע כל עוד אין לנו סיבה להתערב, וזה קורה כשיש מריבות, יש בזבוז זמן ויש להם שאלות שמצריכות מענה והכוונה.

כל התלמידים יוצאים מאוד נשכרים והם מדווחים במשובים עד כמה הם הרוויחו בעבודה העצמאית לבד ובעבודה העצמאית כקבוצה.

# data[].attributes.headline
מתן אפשרויות בחירה

# data[].attributes.subject
מתן אפשרויות בחירה

# data[].attributes.body
בעבודת חקר שהתלמידים שלי היו צריכים לעשות בכיתה ט', נתתי להם לבור איזה נושא שהם רוצים לחקר ולא הגבלתי אותם לתחום מסויים.

# data[].attributes.headline
מתן אפשרות בחירה

# data[].attributes.subject
מתן אפשרות בחירה

# data[].attributes.body
אני כותבת עם התלמידות עבודות חקר בנושאי לימודי ארץ ישראל. התלמידות בוחרות בעצמן את הנושא וזה גורם להן לסקרנות ומוטיבציה לכתוב את העבודה על נושא שמעניין אותן

# data[].attributes.headline
למידה שיתופית. בשיעורי

# data[].attributes.body
למידה שיתופית. בשיעורי הבעה אני נותנת לבנות פעמים רבות אפשרות לעבוד בקבוצות. וזה תורם מאוד למוטיבציה שלהן ללמוד. הן מנהלות דיונים ערים בנושאים השונים. ומגלות עניין בלמידה.

# data[].attributes.headline
מתן בחירה- שיעור מקצועי

# data[].attributes.subject
מתן בחירה- שיעור מקצועי

# data[].attributes.body
במהלך שיעור אנגלית נתתי לאחת התלמידות להכין משימה מסכמת, כאשר אפשרתי לה לבחור כיצד לבצע אותה: כתיבת קטע באנגלית, הכנת מצגת קצרה או הצגה בעל פה מול הכיתה.

הבחירה אפשרה לתלמידה להרגיש יותר מעורבת בתהליך הלמידה, משום שהיא בחרה בדרך שהייתה נוחה ומתאימה לה. במקרה זה, היא בחרהלהציג בעל פה בכיתה. היא השקיעה יותר מהרגיל והפגינה ביטחון גבוה יותר בזמן הדיבור בכיתה.

דרך הפעילות הזו ראיתי כיצד מתן אפשרות בחירה מגביר מוטיבציה, מחזק אחריות אישית ומעודד את התלמידה לקחת חלק פעיל יותר בלמידה שלה. פיתחתי אצלה למידה עצמאית, משום שהיא הייתה שותפה לקבלת ההחלטות ולניהול תהליך העבודה שלה.

# data[].attributes.body
בחרתי בעקרון של חלוקת תהליך הלמידה למנות קטנות. עם אחת התלמידות בכיתה חילקתי משימה גדולה לשלבים ברורים, כאשר לאחר כל שלב היא קיבלה משוב קצר לפני שהמשיכה. כך היא חוותה הצלחות לאורך הדרך ולא הרגישה מוצפת מהיקף המשימה. בהדרגה היא הצליחה לנהל את עבודתה באופן עצמאי יותר ופנתה פחות לעזרה.

# data[].attributes.headline
העיקרון שבחרתי להדגיש 

# data[].attributes.body
העיקרון שבחרתי להדגיש הוא: חלוקת תהליך הלמידה למנות קטנות

היה לי תלמיד בכיתה ג' שמאוד התקשה להתמודד עם כתיבת טקסטים ארוכים או ניתוח לשוני של טקסטים שלמים. כשהוא היה רואה דף עבודה עמוס, הוא היה ננעל ומפסיק לנסות עוד לפני שהתחיל.

כדי לעזור לו, פירקתי את המשימה הגדולה למשימות "מיקרו" (מנות קטנות). במקום לבקש ממנו לכתוב סיפור בלשי שלם, יצרנו "ערכת חקירה":

1. מנה 1: מציאת שלושה שמות עצם בטקסט (איסוף רמזים).

2. מנה 2: ניסוח משפט אחד המקשר ביניהם.

3. מנה 3: הפיכת המשפט לשאלה בלשית.

כיצד זה קידם את למידתו העצמאית?

הפירוק הזה עשה עבורו שני דברים קריטיים:

צמצום חרדת הביצוע: הוא הפסיק לפחד מהמטלה הגדולה וראה שזה משהו שהוא יכול לעשות. זה החזיר לו את תחושת המסוגלות.

פיתוח מיומנות ניהול עצמי: הוא למד "איך לאכול את הפיל". במקום לחכות שאני אגיד לו מה לעשות בכל שלב, הוא התחיל להבין לבד מה השלב הבא בתהליך.

היום, כשהוא מקבל מטלה מורכבת, הוא לא נבהל. הוא לוקח דף ריק, מפרק את המשימה בעצמו ל"תחנות" קטנות, וככה הוא מנהל את הלמידה שלו באופן עצמאי. הוא גילה שזה לא שהוא "לא יודע ללמוד", הוא פשוט היה צריך ללמוד איך לפרק את המכשול לחלקים שניתן להתגבר עליהם.

# data[].attributes.body
העיקרון הנבחר: מתן אפשרות בחירה

ב. הדגמה והסבר מהשטח

היישום: בעבודה עם תלמיד שחווה תסכול וקושי ברכישת מיומנויות יסוד (כמו קריאה ופענוח), אפשרתי לו לבחור מתוך מגוון מובנה:

בתוכן: בחירה בין נושאים הקרובים לליבו.

בדרך הלמידה: תרגול חזותי במחשב, או תרגול תנועתי ומילולי באמצעות כרטיסיות מוחשיות.

בתוצר: הגשת המשימה כהקלטת קול, משחק אינטראקטיבי או דף מעוצב.

כיצד זה קידם למידה עצמאית? הבחירה העבירה את השליטה לידיים שלו והפכה אותו מלומד פסיבי ליוזם. פתאום המשימה לא "נכפתה" עליו, מה שגייס את המוטיבציה הפנימית שלו, הפחית את חרדת הביצוע ואיפשר לו לפעול בביטחון ובמינימום תלות בתיווך מבוגר.

# data[].attributes.headline
מתן אפשרויות בחירה

# data[].attributes.subject
מתן אפשרויות בחירה

# data[].attributes.body
התלמידים היום אוהבים גיוון ויכולת בחירה עצמית, לכן ברגע שנתן להם לבחור הם יהיו יותר מגוייסים ללמידה פעילה ומשמעותית, יגלו סקרנות ורצון ללמוד לעומק

# data[].attributes.headline
 חלוקת תהליך הלמידה למנות קטנות

# data[].attributes.subject
 חלוקת תהליך הלמידה למנות קטנות

# data[].attributes.body
. השתמשתי בעיקרון זה עם תלמיד שהתקשה להתמודד עם משימות כתיבה באנגלית. כאשר קיבל משימה של כתיבת פסקה שלמה, הוא הרגיש עומס, התקשה להתחיל ולעיתים נמנע מהעבודה.

כדי לסייע לו, חילקתי את המשימה לשלבים קטנים: קודם בחירת נושא, אחר כך כתיבת משפט פתיחה, לאחר מכן הוספת שני רעיונות תומכים, ולבסוף כתיבת משפט סיום ובדיקה עצמית בעזרת רשימת תיוג קצרה.

החלוקה למנות קטנות הפכה את המשימה לברורה ופחות מאיימת. התלמיד הצליח לראות מה עליו לעשות בכל שלב, לחוות הצלחות קטנות לאורך הדרך, ובהדרגה לעבוד באופן עצמאי יותר. כך הוא לא היה תלוי רק בהכוונה שלי, אלא למד לנהל בעצמו את תהליך הכתיבה.

# data[].attributes.headline
תלמידה שהעדיפה לעבוד באומנות באופן עצמאי

# data[].attributes.subject
תלמידה שהעדיפה לעבוד באומנות באופן עצמאי

# data[].attributes.body
נתתי לה אפשרות לבחור חומרים ויצירה

נתתי לה קווים מנחים שהיא צריכה להצמדה אליהם

היא עבדה באופן עצמאי כשאני מכוונת אותה מדי פעם

# data[].attributes.headline
עקרון חלוקת תהליך הלמידה למנות קטנות.

# data[].attributes.subject
עקרון חלוקת תהליך הלמידה למנות קטנות.

# data[].attributes.body
נופיה

אני מלמדת בכיתת חנ"מ, ולכן אני מקפידה ליישם עיקרון זה עם כלל תלמידי הכיתה. כאשר אנו עובדים על משימה מורכבת, אני מחלקת אותה לשלבים ברורים ומובנים, כך שהתלמידים יכולים להתמקד בכל פעם בחלק אחד של המשימה ולא להתמודד עם כל הדרישות בבת אחת.

יחד עם זאת, אני מתאימה את מידת הפירוק ליכולותיו של כל תלמיד. תלמידים הזקוקים ליותר תיווך מקבלים משימות המחולקות לשלבים קטנים ומפורטים יותר, ואילו תלמידים בעלי רמת עצמאות גבוהה יותר עובדים בקצב מהיר יותר ועם חלוקה לשלבים רחבים יותר.

דרך עבודה זו מסייעת לתלמידים לחוות הצלחה, מפחיתה תחושת עומס ותסכול ומאפשרת להם להתקדם באופן עצמאי בהתאם ליכולותיהם. בנוסף, היא מפתחת אצלם מיומנויות של תכנון, ארגון וביצוע משימות, שהם מרכיבים חשובים בלמידה עצמאית.

# data[].attributes.headline
חלוקה תהליך למידה למנות קטנות 

# data[].attributes.subject
חלוקה תהליך למידה למנות קטנות 

# data[].attributes.body
בשעור קריאה יש לי תלמיד שחלקתי לו את השיעור קריאה לחמש שלבים כל חלק שמסיים מסמן וממשיך להתקדם לחלק הבא.

כך הגיע ללמידה עם פחות תיוך ויותר עצמאות

# data[].attributes.headline
טיפוח למידה שיתופית

# data[].attributes.subject
טיפוח למידה שיתופית

# data[].attributes.body
אני התחברתי במיוחד לטיפוח למידה שיתופית, מאחר ויש בכיתתי תלמידים עם קשיי תקשורת וחשוב מאד לפתח דרך הלמידה את שיתוף הפעולה שלהם עם אחרים.

# data[].attributes.headline
מתן אפשרות בחירה

# data[].attributes.subject
מתן אפשרות בחירה

# data[].attributes.body
בעיניי למידה עצמאית תלויה באופן ישיר בבחירה והעדפה אישית כמקור לפיתוח מוטיבציה. בבסיס הלמידה חייבת לעמוד סקרנות וכל אדם מגלה סקרנות לתחומים אחרים לכן ישנה תלות בין בחירה לבין למידה לאורך החיים

# data[].attributes.headline
טיפול למידה שיתופית

# data[].attributes.subject
טיפול למידה שיתופית

# data[].attributes.body
ככלי לשיפור מיומנויות חברתיות לימודיות לטווח הארוך

# data[].attributes.headline
אפשרות בחירה

# data[].attributes.subject
אפשרות בחירה

# data[].attributes.body
בחרתי באופציה של אפשרות בחירה כי כמוני גם התלמידות רוצות גיוון ועניין והן יכולות לבחור מתוך מאגר שאתן אני חושבת שזה עושה עניין ומעניין

# data[].attributes.headline
בחרתי ב'למידה שיתופית'

# data[].attributes.body
בחרתי ב'למידה שיתופית' אני מאמינה שזה עקרון שמעניק לכלל התלמידים ומעשיר אותם מאד.

חילקתי את הכיתה לזוגות ונתתי להם מקורות שונים על מלחמת העצמאות. כל אחד היה צריך להסביר לשני את את הקטע כפי שהוא מבין ואז כל זוג היה צריך להציג את זה לכיתה. ההוראה לא בוצעה על ידי - אלא על ידי התלמידים.

# data[].attributes.headline
בחרתי בעיקרון של מתן אפשרות בחירה.

# data[].attributes.subject
בחרתי בעיקרון של מתן אפשרות בחירה.

# data[].attributes.body
עם אחד התלמידים שלי, שמתי לב שכאשר כל התלמידים קיבלו אותה משימה באותו פורמט, הוא היה פחות מעורב והתקשה להתמיד. לכן, באחת המשימות אפשרתי לבחור כיצד להציג את הידע: להכין מצגת, להקליט סרטון קצר או לכתוב סיכום יצירתי.

התלמיד בחר להכין סרטון קצר, השקיע יותר מהרגיל, חיפש מידע בעצמו ותכנן את אופן ההצגה. במהלך העבודה הוא נדרש לקבל החלטות, לנהל את הזמן שלו ולבדוק בעצמו אם עמד בדרישות המשימה.

הבחירה הגבירה את תחושת האחריות והמעורבות שלו בתהליך, וחיזקה את היכולת שלו ללמוד באופן עצמאי ולא להסתמך רק על הנחיות המורה.

# data[].attributes.headline
מתן אפשרות בחירה כחלק מעיצוב למידה עצמאית

# data[].attributes.subject
מתן אפשרות בחירה כחלק מעיצוב למידה עצמאית

# data[].attributes.body
א. העיקרון שבחרתי:
בחרתי בעיקרון של מתן אפשרות בחירה כחלק מעיצוב למידה עצמאית.

ב. דוגמה ליישום בכיתה
בשיעור אנגלית בכיתה ז’ הקבצה ב’, שבה התלמידים מתקשים יחסית בשפה, רציתי לעודד את התלמידים להשתתף יותר ולהרגיש ביטחון בלמידה.
במקום לתת לכל הכיתה את אותה משימה בדיוק, נתתי לתלמידים אפשרות לבחור בין כמה דרכי עבודה:

1.כתיבת משפטים באנגלית על נושא שנלמד.

2.התאמת מילים לתמונות.

3.עבודה בזוגות על דיאלוג קצר.

3.הקלטת קריאה של טקסט קצר במקום קריאה מול הכיתה.

אחד התלמידים שבדרך כלל נמנע מהשתתפות בחר לעבוד בזוגות ולהקליט את הקריאה שלו. האפשרות לבחור הורידה אצלו את תחושת הלחץ והגבירה את שיתוף הפעולה שלו בשיעור.

כיצד זה קידם למידה עצמאית?
מתן אפשרות בחירה גרם לתלמיד להרגיש שיש לו שליטה מסוימת על דרך הלמידה שלו. במקום לבצע משימה מתוך כפייה, הוא בחר בדרך שהתאימה ליכולות ולביטחון שלו.
כך הוא גילה יותר אחריות ללמידה, היה מעורב יותר בשיעור והצליח להתמודד עם המשימה בצורה חיובית ועצמאית יותר.

# data[].attributes.body
כאשר אני מכינה משימה שהיא הערכה חלופית אני משתדלת לתת בחירה בנושאים, באופן העבודה (לבד או בזוג / קבוצה), משתלת לתת מבחר סגנונות למידה שונים (שמיעתי/ ויזואלי' קינסתטי)ובחירה בדרכי הערכה (באופן עצמי/ על ידי עמית לכיתה/ על ידי המורה)

# data[].attributes.headline
מתן אפשרות בחירה 

# data[].attributes.subject
מתן אפשרות בחירה 

# data[].attributes.body
בבית הספר שלנו (חינוך מיוחד נפשי רגשי) יש אפשרות לגשת לבגרות ואנו מעודדים זאת אך זה לא מתאים לכולם. בחטיבה הם יכולים לבחור חוגים משעות הצהריים והם צריכים ללמוד לבחור איזה חוג הם רוצים ולהבין שברגע שיבחרו באחד הם לא יוכלו ללכת לאחר (הם כמובן עושים זאת אחרי חשיפה לכל האפשרויות), לאחר מכן בתיכון ישנם תלמידים אשר לא מסוגלים לגשת לבגרויות או לכל הבגרויות ולכן הם צריכים לבחור האם ניגשים למקצוע בגרותי אוהאם יבחרו בשעות שלו מרחב למידה אחר- גם כאן הם צריכים להתמודד עם הבחירה- האם ללכת למקצוע ולעשות בגרות או ללכת למשהו שעושה לי טוב ומעניין אותי יותר. הבחירה אינה פשוטה להם והם מרגישים FOMO הרבה פעמים ומתקשים בקבלת ההחלטה ואנו עובדים איתם הרבה על כך. הדבר מקדם אותם בכך שהם לומדים משהו שהם בחרו, התחייבו אליו וזה גורם להם להיות "בתוך" הלמידה מהמקום שלהם ולא כי הם צריכים להיות שם. כך הם מפתחים מיומנויות שונות מתוך רצון.

# data[].attributes.headline
ביצוע הערכה משוב ורפלקציה

# data[].attributes.subject
ביצוע הערכה משוב ורפלקציה

# data[].attributes.body
בחרתי בעקרון ביצוע הערכה, משוב ורפלקציה.

במהלך לימודי עברית בכיתה ז׳, אחד התלמידים שלי התקשה בתחילת השנה בהבעת דעה אישית ובכתיבת תשובות מעמיקות. לרוב הוא כתב תשובות קצרות מאוד, ללא הסבר או נימוק, וחיכה תמיד להכוונה ממני לפני שהתחיל לעבוד.

כדי לקדם את הלמידה העצמאית שלו, שילבתי תהליך קבוע של משוב ורפלקציה לאחר משימות. לאחר כל משימת כתיבה או ניתוח טקסט, ביקשתי ממנו לקרוא שוב את עבודתו ולענות על מספר שאלות רפלקטיביות, כמו:

מה הצלחתי לעשות היטב?

מה היה לי קשה?

מה הייתי רוצה לשפר בפעם הבאה?

באיזו מידה עבדתי באופן עצמאי?

בנוסף, נתתי לו משוב אישי וממוקד, שהתייחס לא רק לתוצאה הסופית אלא גם לתהליך העבודה שלו, למשל על התמדה, חשיבה עצמאית וניסיון להתמודד לבד לפני שפנה לעזרה.

בהדרגה התלמיד החל להיות מודע יותר לתהליך הלמידה שלו, לזהות בעצמו נקודות לחיזוק ולפעול בצורה עצמאית יותר. הוא התחיל לבדוק את עצמו לפני הגשה, להרחיב תשובות מיוזמתו ולבקש פחות אישור במהלך העבודה. תהליך המשוב והרפלקציה חיזק אצלו את תחושת המסוגלות והאחריות האישית ללמידה, ובכך קידם משמעותית את הלמידה העצמאית שלו.

# data[].attributes.headline
ביצוע הערכה משוב ורפלקציה

# data[].attributes.subject
ביצוע הערכה משוב ורפלקציה

# data[].attributes.body
בפרויקט שערכתי עם תלמידי כיתה ח׳, דיבייט בהיסטוריה, הם התבקשו לבצע רפלקציה עצמית וכן לתת משוב זה לזה על עבודתם. הם הציבו לעצמם מטרות הלאה ועיבדו את העבודה שערכו.

# data[].attributes.headline
הערכה, משוב ורפלקציה

# data[].attributes.body
הערכה, משוב ורפלקציה

שימוש עקבי באותן שאלות רפלקציה לאורך שנות הלימוד במסלול מדעי הרוח, הן במשימות שוטפות והן בהערכות תקופתיות, מאפשר לתלמידים להתבונן באופן מתמשך בתהליך הלמידה שלהם.

באמצעות רפלקציה על עצמם כקוראים, ככותבים וכחושבים, התלמידים יכולים לזהות את נקודות החוזק שלהם ואת התחומים הדורשים שיפור. כך הם גם מסוגלים לעקוב אחר ההתפתחות האישית שלהם לאורך זמן ולהבין את ההתקדמות שעשו.

שיטה זו יוצרת רצף לימודי ברור, מחזקת מודעות עצמית ללמידה ומבהירה לתלמידים מהם היסודות המרכזיים שעליהם כדאי להמשיך ולהתבסס בתהליכי הרפלקציה העתידיים שלהם.

# data[].attributes.headline
ביצוע הערכה ומשוב

# data[].attributes.subject
ביצוע הערכה ומשוב

# data[].attributes.body
לאחר כל שיעור לשלוח לתלמידים פרומס קצר עם שאלות משוב, בתחילה קצרות ומשיעור לשיעור יותר מעמיקות, תרגול זה גורם להם למשב את עצמם ולדעת לענות רפלקציה נכונה ואמיתית

# data[].attributes.headline
כיצד זה קידם את הלמידה

# data[].attributes.body
כיצד זה קידם את הלמידה העצמאית?

החלוקה למנות קטנות אפשרה לתלמידים לחוות הצלחות מהירות ונקודתיות. בזכות המשימות המוגדרות והקצרות, הם לא איבדו את הריכוז, ידעו בדיוק מה נדרש מהם בכל שלב, ופיתחו תחושת מסוגלות וביטחון שאיפשרו להם להתקדם במשימה באופן עצמאי ללא תלות מתמדת בהנחיה שלי.

טיפ להתאמה אישית:

* אם תרצה/י לבחור עיקרון אחר מתוך הרשימה (כמו מתן אפשרות בחירה או ביצוע הערכה משוב ורפלקציה), רק אמור/י לי ואשמח לנסח עבורך דוגמה רלוונטית אחרת!

# data[].attributes.headline
למידה שיתופית באנגלית

# data[].attributes.subject
למידה שיתופית באנגלית

# data[].attributes.body
בחרתי בעיקרון של טיפוח למידה שיתופית, משום שאני מאמינה שלמידה משותפת מסייעת לתלמידים לפתח אחריות, ביטחון עצמי ויכולת ללמוד גם מחבריהם לכיתה.

בשיעור אנגלית חילקתי את התלמידים לזוגות לצורך משימה של קריאת טקסט והכנת דיאלוג קצר באנגלית. אחד התלמידים התקשה בדרך כלל להשתתף באופן עצמאי, אך כאשר עבד עם תלמיד נוסף הוא הרגיש בטוח יותר לשאול שאלות, להתנסות בדיבור באנגלית ולהביע את עצמו.

במהלך העבודה המשותפת התלמיד גילה מעורבות גבוהה יותר, לקח חלק פעיל במשימה ואף הצליח לבצע חלקים ממנה באופן עצמאי. הלמידה השיתופית קידמה את הלמידה העצמאית שלו משום שהיא חיזקה את תחושת המסוגלות שלו, עודדה אותו לקחת אחריות על חלקו במשימה ואפשרה לו ללמוד דרך שיח, שיתוף פעולה והתנסות פעילה.

# data[].attributes.headline
ביצוע הערכה משוב ורפלקציה

# data[].attributes.subject
ביצוע הערכה משוב ורפלקציה

# data[].attributes.body
שימוש באותן שאלות רפלקציה קבועות לאורך השנים במסלול מדעי הרוח, הן במשימות שוטפות והן בהערכה תקופתית -- רפלקציה של התלמיד על עצמו כקורא, ככותב וכחושב. כך הם יכולים לראות את ההתפתחות של עצמם לאורך השנים וברור להם מה הם היסודות שעליהם כדאי לעשות רפלקציה

# data[].attributes.headline
חלוקה של החומר הנלמד למנות קטנות

# data[].attributes.subject
חלוקה של החומר הנלמד למנות קטנות

# data[].attributes.body
אני נוטה ללמד את תלמידיי לחלק את החומר הנלמד למנות קטנות כדי שיצליחו לזכור את החומר בצורה טובה יותר.

# data[].attributes.headline
חלוקה תהליך הלמידה למנות קטנות 

# data[].attributes.subject
חלוקה תהליך הלמידה למנות קטנות 

# data[].attributes.body
בחרתי את העיקרון: חלוקה תהליך הלמידה למנות קטנות.

אני מתחברת מאוד לעיקרון זה, משום שאני מלמדת כיתות שבהן התלמידים מתקשים ללמוד כמות גדולה של חומר בו זמנית, ולכן אני מחלקת להם את החומר למנות קטנות כדי להקל עליהם את הלמידה וכדי שהלמידה תהיה אפקטיבית יותר.

# data[].attributes.headline
בחרתי בעקרון: 

# data[].attributes.body
בחרתי בעקרון: מתן אפשרות בחירה.

הדגמה עם תלמיד:

במהלך עבודה על פרויקט אישי, אפשרתי לתלמיד שלי לבחור בעצמו את נושא המחקר מתוך רשימה, ואת דרך הצגת התוצר הסופי (כתיבת עבודה, יצירת מצגת או צילום סרטון קצר). התלמיד בחר לצלם סרטון על נושא הקרוב לליבו.

כיצד זה קידם את למידתו העצמאית:

הגברת המוטיבציה הפנימית: החופש לבחור את הנושא ואת דרך הביטוי עורר בתלמיד עניין אישי עמוק במשימה.

ניהול עצמי ואחריות: מכיוון שהתוצר נבחר על ידו, התלמיד לקח אחריות מלאה על תכנון זמני הצילום, עריכת התוכן ופתרון בעיות טכנולוגיות באופן עצמאי ללא תלות בהנחיה צמודה.

חיזוק תחושת המסוגלות: ההצלחה בהפקת הסרטון שבחר גרמה לו להבין שהוא מסוגל להוביל תהליך למידה שלם מתחילתו ועד סופו, דבר שחיזק את ביטחונו לקראת המשימות הבאות.

# data[].attributes.headline
למידה שיתופית עצמאית

# data[].attributes.subject
למידה שיתופית עצמאית

# data[].attributes.body
בהתקרב סוף השנה, בעקבות מלחמת שאגת ארי והפסד הלימודים, גיליתי שלא נותרו מספיק שיעורים לסיום החומרים והחלטתי לעבור ללמידה עצמאית. חילקתי את הכיתה לקבוצות בנות ארבעה תלמידים. כל קבוצה קבלה יצירה ספרותית (מתוך ספרות השואה) והיה עליה ללמוד אותה בשיתוף פעולה ולאחר מכן ללמד אותה לכל הכיתה.

התלמידים קבלו ממני ניתוח בסיסי של היצירה, למדו ממנו וחיפשו העשרה נוספת. בכל קבוצה מצאו דמות קשורה וראיינו אותה. הוסיפו חומר דיגיטלי, תמונות ועדויות. כמו כן הכינו שכפול סיכום. המסירה בכיתה חולקה בין התלמידים בקבוצה ובסה"כ הפרוייקט הוכיח את עצמו להפליא. שיתוף הפעולה היה פורה וביום אחד של מסירה הספקנו ללמוד שש יצירות ולסיים את החומר.

# data[].attributes.headline
חלוקה תהליך הלמידה למנות קטנות

# data[].attributes.subject
חלוקה תהליך הלמידה למנות קטנות

# data[].attributes.body
תלמיד עם קשיי התארגנות וקושי בביצוע משימות ארוכות יושב מול המשימה בחוסר אונים ובתסכול שלא יודע איך לגשת אליה.

לכן פירוק המשימה לתתי משימות (לא להביא את כל המשימות בבת אחת, כל פעם שתי משימות) נותנת לו אוויר ומסוגלות להצליח לפתור . וכן מלמדת אותו לאט לאט איך להתחיל לגשת למשימה, מהם השלבים הראשונים וכך לומד למידה עצמאית

# data[].attributes.headline
תלמידים עם לקות למידה 

# data[].attributes.subject
תלמידים עם לקות למידה 

# data[].attributes.body
בחרתי בעיקרון הטמעת מיומנויות של למידה עצמאית באופן הדרגתי. עיקרון זה מדגיש שלמידה עצמאית לא נבנית ביום אחד אלא דרך צעדים קטנים ומדורגים שמתאימים ליכולת של כל לומד. במיוחד אצל תלמידים עם לקויות למידה, אתם אני מלמדת. אצל תלמידים אלה חשוב לפרק את התהליך למשימות קצרות וברורות וללוות אותם בהדרגה עד שהם מסוגלים לבצע חלקים מהלמידה באופן עצמאי. דוגמה: עבדתי עם תלמיד שמתקשה מאוד בארגון מטלות ובהתחלת עבודה עצמאית. במקום לתת לו משימה מלאה, חילקתי את הלמידה לשלבים קטנים: קודם קריאת טקסט קצר יחד איתי, אחר כך סימון משפטים מרכזיים בהנחיה, ובהמשך ניסוח תשובה קצרה לבד. בכל שלב נתתי לו משוב מיידי וחיזוק חיובי. כך, בהדרגה, הוא התחיל להבין איך לגשת למשימה בעצמו, בלי תלות מלאה בי. לאחר מספר שיעורים הוא כבר הצליח לבצע חלק מהשלבים באופן עצמאי, מה שחיזק את הביטחון שלו ואת תחושת המסוגלות. בדרך זו קידמתי את הלמידה העצמאית שלו בצורה מותאמת, בטוחה ומדורגת.

# data[].attributes.headline
חלוקת התהליך למנות קטנ

# data[].attributes.body
חלוקת התהליך למנות קטנות, בחרתי בחשיבות של הדבר עם תלמידים בכיתה , משום שלדעתי בכיתות מב"ר צריך הצלחות קטנות לאורך הדרך על מנת להשאיר מתח לימודי ויותר מכך גם העלאת המוטיבציה

# data[].attributes.headline
בחרתי בעיקרון של 

# data[].attributes.body
בחרתי בעיקרון של ביצוע הערכה, משוב ורפלקציה, שכן הוא מהווה את המנוע המרכזי למעבר מלמידה פסיבית לניהול עצמי של תהליך הלמידה.

הדגמה מהשטח: תהליך הערכה ורפלקציה עם תלמיד

במהלך הכנה למטלת ביצוע באזרחות, עבדתי עם תלמיד שהתקשה בארגון הטיעונים שלו ובכתיבת מסקנות מבוססות עובדות. במקום לתת לו ציון סופי על הטיוטה הראשונה, השתמשתי במודל של משוב מקדם למידה:

1. הערכה מעצבת: סימנתי לו נקודות חוזק בטקסט לצד שאלות מנחות (במקום תיקונים ישירים). למשל: "איזה נתון מהטקסט שקראנו יכול לתמוך בטענה הזו?"

2. שיחת משוב אישית: קיימנו שיחה קצרה שבה הוא התבקש להסביר את תהליך המחשבה שלו. המטרה הייתה לגרום לו לזהות בעצמו היכן חסר מידע.

3. רפלקציה של התלמיד: בסיום התיקון, ביקשתי ממנו לכתוב משפט אחד על מה הוא למד מהעבודה על הטיוטה הזו ואיזה כלי יעזור לו בעבודה הבאה.

כיצד זה קידם את למידתו העצמאית?

השימוש בעקרון זה קידם את התלמיד בשלושה מישורים:

פיתוח מודעות (מטא-קוגניציה): התלמיד הפסיק להסתכל על "מה נכון או לא נכון" והתחיל לשאול את עצמו "איך הגעתי למסקנה הזו?". הוא למד לבקר את הכתיבה של עצמו לפני שהיא מגיעה לבדיקה שלי.

הפחתת התלות במורה: בזכות השאלות המנחות, הוא הבין שיש לו את הכלים למצוא את התשובות לבד. המשוב לא היה "סוף פסוק" אלא "תחנת דלק" להמשך העבודה.

העלאת תחושת המסוגלות: הרפלקציה בסוף התהליך עזרה לו להכיר בהתקדמות שלו. כשתלמיד מבין שהוא השתפר בזכות מאמץ מכוון ולא בגלל "מזל" או "עזרה מבחוץ", המוטיבציה שלו ללמוד באופן עצמאי בפעם הבאה עולה משמעותית.

# data[].attributes.headline
רפלקציה על מטלת ביצוע חמד ועד בהיסטוריה

# data[].attributes.subject
רפלקציה על מטלת ביצוע חמד ועד בהיסטוריה

# data[].attributes.body
כחלק מהעבודה התלמידים נדרשים לכתוב הדים לעדות לאחר שהם עשו את העבודה הכוללת סיכום עדות של ניצול שואה או אדם שעלה לארץ או נלחם במלחמות עד מלחמת יום כיפורים הם צריכים להעביר את התחושות והרגשות שעלו בהם לקראת - תוך כדי- ואחרי המפגש.

# data[].attributes.headline
מתן אפשרות בחירה , לימדתי את נושא מלחמת העולם ה1 והיו שם תתי נושאים שבעקבות תתני הנושאים, היו צריכים לבחור נושא ומשם ליצור תוצר, הלך ממש טוב.

# data[].attributes.subject
מתן אפשרות בחירה , לימדתי את נושא מלחמת העולם ה1 והיו שם תתי נושאים שבעקבות תתני הנושאים, היו צריכים לבחור נושא ומשם ליצור תוצר, הלך ממש טוב.

# data[].attributes.body
**חלוקת תהליך הלמידה למנות קטנות**

בחרתי בעיקרון זה משום שהוא מאפשר לתלמידים להתמודד עם משימות מורכבות בצורה הדרגתית, להפחית עומס קוגניטיבי, ולחוות הצלחות קטנות שמגבירות מוטיבציה. כאשר הלמידה מחולקת לשלבים ברורים וקצרים, התלמיד מרגיש שהדרך אפשרית.

דוגמה:

אני מורה לערבית במגזר היהוד. חלק מהתלמידים שלי מתקשים להתמודד עם טקסטים ארוכים בערבית ונמנעים ממשימות כתיבה.

במקום לתת להם משימה מלאה, חילקתי את התהליך למנות קטנות:

שלב 1: זיהוי מילים מוכרות בלבד מתוך הטקסט

שלב 2: כתיבת משפט אחד שמתאר את הרעיון המרכזי

שלב 3: הרחבת המשפט לשני משפטים בעזרת רשימת מילים מוכנה

שלב 4: כתיבת פסקה קצרה באופן עצמאי

כל זה קידם את הלמידה העצמאית שלהם, החלוקה למנות קטנות יצרה מסלול ברור שאפשר לתלמידים:

מסוגלות להתמודד עם משימות מורכבות

לפתח אסטרטגיות עבודה עצמית

לחוות הצלחות קטנות שחיזקו את הביטחון העצמי

לקחת אחריות על ההתקדמות

לעבוד באופן עצמאי יותר בכל שלב מחדש

# data[].attributes.headline
אפשרות בחירה בלמידה

# data[].attributes.subject
אפשרות בחירה בלמידה

# data[].attributes.body
העקרון שבחרתי הוא מתן אפשרויות בחירה

אני מאמינה גדולה ביכולת של האדם והתלמיד לבחור. אני מאפשרת לכל זוג בנות לבחור נושא לפזנטציה בכיתה בנושא זה הן מלמדות את החומר עם דגשים לבגרות מול כל הכיתה. בחירת הנושא מאפשרת להן לעורר ענין וסקרנות ולקחת אחריות על הלמידה שלהן. עם כל כיתה מחדש זה תהליך מרגש ומעורר למידה עמוקה ורצינית

# data[].attributes.headline
מתן אפשרות בחירה

# data[].attributes.subject
מתן אפשרות בחירה

# data[].attributes.body
עזרתי לאחד התלמידים לפני מבחן והחלטתי לשאול את התלמיד על איזה נושאים הוא יותר מעדיף לעבור לפני המבחן.

זה נתן לתלמיד מוטיבציה ללמידה כי הוא זה שבחר מה הוא רוצה ללמוד ובמה הוא רוצה להתקדם.

ובאמת הלמידה שלו הייתה מאוד משמעותית וטובה.

# data[].attributes.headline
א. העיקרון הנב

# data[].attributes.body
א. העיקרון הנבחר: חלוקת תהליך הלמידה למנות קטנות (Chunking) בשילוב הטמעת מיומנויות באופן הדרגתי.

ב. הדגמה מהשטח: המקרה של עידן (שם בדוי) עידן הוא תלמיד בכיתה ח' עם קשיים בארגון וכתיבה. בכל פעם שביקשתי מהכיתה לכתוב "פסקת טיעון שלמה", עידן היה מניח את הראש על השולחן או מתעסק בטלפון. עבורו, המשימה נתפסה כ"הר" שאי אפשר לטפס עליו.

כיצד יישמתי את העיקרון בעזרת העוזר הווירטואלי? בשיעור האחרון, הנחיתי את עידן להשתמש בעוזר הווירטואלי שבנינו, אך הגדרתי לו "מנות" ברורות:

1. מנה ראשונה: עבודה עם ה-AI אך ורק על ניסוח טענה (משפט אחד). ברגע שה-AI אישר שהטענה ברורה, עידן קיבל ממני מדבקה ירוקה (חיזוק חיצוני).

2. מנה שנייה: הוספת נימוק אחד בלבד. העוזר הווירטואלי שאל אותו "למה אתה חושב ככה?" ועידן ענה בצ'אט.

3. מנה שלישית: חיבור החלקים לפסקה בעזרת מילת קישור שהעוזר הציע לו.

כיצד זה קידם את למידתו העצמאית? החלוקה למנות קטנות הורידה את רמת החרדה של עידן. במקום לראות "דף ריק ומאיים", הוא ראה "משימות קטנות שאפשר לנצח".

ההישג: לראשונה, עידן לא נזקק לי לידו בכל דקה. הוא ניהל דיאלוג עצמאי עם ה-AI.

הערך המוסף: עידן למד ש"למידה עצמאית" היא לא לדעת הכל לבד, אלא לדעת לפרק את הקושי לחלקים ולנהל אותם אחד-אחד. בסוף השיעור הוא אמר: "זה לא היה כזה נורא, זה היה כמו שלבים במשחק".

# data[].attributes.body
בשעור אומנות ,לבחור איזה מדיום אומנות לעבוד ולבחור איזה טכניקה כדי לבצע הפרויקט שלו .

חופש הבחירה נותן לתלמיד אופציה לבטא את עצמו ,ולבחור דרך הלמידה שלו בצורה מיטבית.

# data[].attributes.headline
מתן אפשרות בחירה

# data[].attributes.subject
מתן אפשרות בחירה

# data[].attributes.body
בחרתי בעקרון: מתן אפשרות בחירה.

באחת הכיתות שלי לימדתי נושא ספרותי, ובמקום לתת משימה אחידה לכלל התלמידים, אפשרתי בחירה בין שלוש דרכי ביטוי: כתיבת פרשנות אישית, יצירת סרטון קצר המדגים סצנה מרכזית, או הכנת מצגת חזותית המנתחת את הדמויות. אחד התלמידים, שמתקשה בכתיבה ארוכה אך בעל יכולת ביטוי מצוינת בעל פה ובחשיבה יצירתית, בחר להכין סרטון.

הבחירה אפשרה לו לקחת אחריות על תהליך הלמידה, לתכנן את עבודתו, לחפש מקורות בעצמו ולזקק את הרעיונות המרכזיים כדי להעבירם בצורה מדויקת. ראיתי כיצד המוטיבציה שלו עלתה, רמת ההשקעה גדלה והוא גילה עצמאות גבוהה יותר בניהול הזמן ובקבלת החלטות. האפשרות לבחור לא רק חיזקה את תחושת המסוגלות שלו, אלא גם קידמה למידה עצמאית אמיתית, כזו שבה התלמיד שותף פעיל בתהליך, ולא רק מבצע הנחיות.

# data[].attributes.headline
העיקרון שבחרתי - הדרגתיות 

# data[].attributes.subject
העיקרון שבחרתי - הדרגתיות 

# data[].attributes.body
הדרגתיות באסטרטגיות למידה במהלך שיעור בנושא מיומנויות למידה בהיסטוריה לתלמידי תיכון.

כמורה שמלמדת אסטרטגיות - הדרגתיות חשובה מאוד להקניית המיומנויות החשובות במקצוע היסטוריה. ראשית, אנחנו מתחילים עם ראיית התמונה השלמה - השלם וחלקיו. חיבור בין תתי הנושאים והפיכת הכותרות לסיפור תהליכי שעוזר מאוד בהבנה.

ניתן ליצור טבלה / תרשים ולהראות את התהליך מתחילתו ועד סופו.

לאחר מכן, הקניית מיומנות רכישת הידע - שימוש בשאילת שאלות להבנה ופיתוח החשיבה של המידע והבנתו.

שלב הבא - הסבר מושגים והבנתם.

לאחר מכן, יצירת סיכום של המידע באמצעות טבלה.

פיצוח שאלות - מה השאלה אומרת ומה מבקשת?

כתיבת מבנה תשובה

קריאת קטעי מקור

מענה על שאלות מקור.

# data[].attributes.body
א. העיקרון שבחרתי:
מתן אפשרות בחירה

ב. הדגמה מהכיתה:

באחד משיעורי התנ״ך בכיתה, למדנו סיפור מקראי מורכב שדרש הבנה פרשנית וערכית. שמתי לב שתלמיד מסוים מתקשה להתרכז ומגלה חוסר מעורבות כאשר אני מלמד באופן פרונטלי.

במקום לתת משימה אחידה לכולם, הצעתי שלוש אפשרויות לבחירה:

1. לכתוב פסקת פרשנות אישית על דמות מהסיפור.

2. להכין תרשים חזותי של מהלך האירועים והמסרים הערכיים.

3. להקליט הסבר קצר (כמו פודקאסט) שבו הוא מסביר את הסיפור בשפה שלו.

אותו תלמיד בחר באפשרות ההקלטה. הוא השקיע, ניסח את הדברים בצורה חיה ובהירה, ואף שילב דוגמאות מחייו.

כיצד זה קידם את למידתו העצמאית?

עצם הבחירה יצרה מחויבות פנימית ולא רק ציות להוראה.

הוא פעל מתוך חוזקה שלו – ביטוי בעל-פה – ולא מתוך קושי בכתיבה.

הוא חווה הצלחה, מה שחיזק את תחושת המסוגלות שלו.

בהמשך הוא ביקש מיוזמתו לבצע משימות דומות גם בנושאים אחרים.

הבנתי שכאשר אני מאפשר בחירה מושכלת, אני לא מוותר על יעד הלמידה – אלא פותח יותר משביל אחד להגיע אליו. בכך אני מעביר לתלמיד מסר: אני סומך עליך שתבחר בדרך שתאפשר לך ללמוד באמת.

בעיניי, זהו מעבר מהוראה שמובילה בכוח – ללמידה שנכנסים אליה בראש מורם.

# data[].attributes.body
חלוקת תהליך הלמידה למנות קטנות

כמורה המלמדת בחינוך המיוחד יש לנו אפשרות לתרגם את המבחן השכבתי למנות היבחנות קטנות יותר . אסביר. על מנת שיגיעו לכלל השכבה. הלמידה נעשת במנות קטנות שבסופם יש היבחנות על כל נושא נלמד. על מנת לוודא הבנה ומעבר לנושא הלימוד הבא. כך שבסופו של דבר במועד הבחינה אפשר ליצר יותר הצלחה ופחות תחושת כישלון מול מסה גדולה של חומר שנלמדת בבת אחת.

# data[].attributes.headline
העיקרון שנבחר: מתן אפשרות בחירה. אפשרתי לתלמיד לבחור את דרך הגשת העבודה (סרטון, מצגת או דגם) בנושא שנלמד, מה שהעלה משמעותית את רמת הנכונות שלנו וההתגייסות ללמידה.ה

# data[].attributes.subject
העיקרון שנבחר: מתן אפשרות בחירה. אפשרתי לתלמיד לבחור את דרך הגשת העבודה (סרטון, מצגת או דגם) בנושא שנלמד, מה שהעלה משמעותית את רמת הנכונות שלנו וההתגייסות ללמידה.ה

# data[].attributes.headline
למידה שיתופית

# data[].attributes.body
למידה שיתופית

# data[].attributes.headline
בחרתי בעקרון "מתן אפשר

# data[].attributes.body
בחרתי בעקרון "מתן אפשרות בחירה". איפשרתי לתלמיד לבחור את נושא הפרויקט שלו, וכך הוא הפגין מעורבות גבוהה ולקח אחריות על תהליך הלמידה העצמאית שלו.

# data[].attributes.headline
 חלוקת תהליך הלמידה למנות קטנות

# data[].attributes.subject
 חלוקת תהליך הלמידה למנות קטנות

# data[].attributes.body
תלמיד שמתקשה בהתמדה ובהתארגנות, חילקתי איתו את המשימה הגדולה לשלבים קצרים וברורים (קריאה קצרה, שאלה אחת, סיכום במשפט). כל שלב לווה בהנחיה ברורה וביעד קטן. החלוקה הפחיתה הצפה, אפשרה חוויות הצלחה תכופות, וחיזקה את תחושת המסוגלות שלו - כך הוא הצליח להתקדם באופן עצמאי יותר, שלב אחר שלב.

# data[].attributes.headline
מתן אפשרות בחירה

# data[].attributes.subject
מתן אפשרות בחירה

# data[].attributes.body
במטלת הביצוע באזרחות צריך להכין נייר עמדה. את נייר העמדה צריך להכין בנושא כלשהו שמעניין את התלמידים, ולתלמידים מתקשים אני שולחת רשימת נושאים אפשרית עם מושגים שניתן לקשר

# data[].attributes.headline
למידה שיתופית

# data[].attributes.subject
למידה שיתופית

# data[].attributes.body
לתת לתץלמידים ללמוד ביחד ולהעזר האחד בשני

# data[].attributes.headline
למידה שיתופית

# data[].attributes.subject
למידה שיתופית

# data[].attributes.body
המקרה של "נבחרת המומחים" בשיעור היסטוריה

הרקע: עבדתי עם קבוצת תלמידים על נושא מורכב (למשל: המהפכה התעשייתית). אחד התלמידים, איתי (שם בדוי), היה תלמיד נוטה להסתגר. בלמידה רגילה הוא היה מאבד ריכוז, ובלמידה קבוצתית "מסורתית" הוא היה נותן לאחרים לעשות את העבודה עבורו.

יישום העיקרון: השתמשתי בשיטת ה-Jigsaw ("תצרף"):

1. חלוקה למומחיות: חילקתי את הכיתה לקבוצות קטנות. כל חבר בקבוצה קיבל תת-נושא אחר (למשל: איתי קיבל את "המצאת הקיטור").

2. קבוצת המומחים: איתי נפגש עם "מומחים" מקבוצות אחרות שקיבלו את אותו נושא. יחד הם למדו את החומר לעומק, דנו בו וסיכמו אותו. בשלב זה, איתי הרגיש בטוח כי הוא היה מוקף באנשים שמתמודדים עם אותה פיסת מידע.

3. הוראת עמיתים (חזרה לקבוצת האם): איתי חזר לקבוצתו המקורית. כעת, הוא היה היחיד בקבוצה שמחזיק בידע על המצאת הקיטור. ללא ההסבר שלו, הקבוצה לא יכלה להשלים את המטלה המסכמת.

כיצד זה קידם את למידתו העצמאית של איתי?

אחריות אישית: איתי הבין שהקבוצה תלויה בו. זה יצר "דחיפה" פנימית ללמוד את החומר באופן עצמאי כדי לא "לאכזב" את חבריו.

מעבר מפסיביות לאקטיביות: כדי ללמד אחרים, איתי היה חייב לעבד את המידע בעצמו. הוא פיתח אסטרטגיות של סיכום והסברה – מיומנויות ליבה של לומד עצמאי.

הכרה בערך העצמי: כשהחברים לקבוצה שאלו אותו שאלות והוא ידע לענות, הביטחון שלו ביכולת הלמידה שלו עלה. הוא הבין שהוא לא צריך "מורה" שיעמוד מעליו, אלא הוא יכול להפיק ידע מהטקסט ולהעבירו הלאה.

בחירת משאבים: הוא למד שבמקום להיתקע כשמשהו לא מובן, הוא יכול להתייעץ עם "המומחים" האחרים – זוהי התנהגות של לומד עצמאי שיודע להיעזר בסביבתו.

# data[].attributes.body
חלוקת תהליך הלמידה למנות קטנות

במהלך השיעורים שלי בכתיבת אתר בשפת HTML אני מלמד על הנושא בשילוב מצגת ואז נותן עבודות הגשה על נושאים קטנים וכך בונים את האתר שלב אחרי שלב.

# data[].attributes.headline
מתן אפשרות בחירה 

# data[].attributes.subject
מתן אפשרות בחירה 

# data[].attributes.body
בסיום נושא כמורה אתן בחירה לתלמיד לבחור סוג התוצר בעבודה הסופית שהוא מעדיף : כתבה , סיפור ,סרטון

# data[].attributes.headline
אורטל דורון גלר

# data[].attributes.subject
אורטל דורון גלר

# data[].attributes.body
במהלך שיעור באנגלית עם תלמיד שלי, חילקתי משימה מורכבת של כתיבת חיבור למספר צעדים קטנים:

1. קודם כל הבנו את נושא החיבור וביצענו סיעור מוחות לרעיונות.

2. לאחר מכן יצרנו יחד מבנה ראשוני של החיבור (פתיחה, גוף, סיום).

3. לאחר מכן התלמיד כתב כל פסקה בנפרד, תוך קבלת משוב קצר ממני אחרי כל חלק.

4. בסיום חיבר את כל הפסקאות והגה את החיבור כולו.

כיצד זה קידם את הלמידה העצמאית:
חלוקת המשימה למנות קטנות אפשרה לתלמיד להתמודד עם מטלה מורכבת בלי להרגיש עומס, לפתח שליטה על התהליך וללמוד לנהל את הלמידה שלו בצורה הדרגתית. בנוסף, הוא למד לתכנן צעדים, לבדוק את העבודה שלו ולתקן טעויות באופן עצמאי, מה שמחזק את תחושת המסוגלות העצמית שלו.

# data[].attributes.headline
מתן אפשרות בחירה

# data[].attributes.subject
מתן אפשרות בחירה

# data[].attributes.body
במסגרת הערכה חלופית בעברית אני נותנת לתלמיד לבחור בסוג התוצר הסופי שהוא מעדיף להגיש: סרטון או פודקאסט.

# data[].attributes.headline
חלוקה תהליך הלמידה למנות קטנות

# data[].attributes.subject
חלוקה תהליך הלמידה למנות קטנות

# data[].attributes.body
לעיתים כאשר יש חומר מורכב במיוחד, אני מחלק אותו למספר חלקים קטנים ומבצע הערכה חלופית חוויתית שתיישר קו בין הלומדים ותאפשר להם להתקדם ולא להתייאש מכמות החומר

# data[].attributes.body
חלוקת תהליך הלמידה למנות קטנות.

כמורה למוזיקה בבית ספר לעיצוב התנהגות, עבדתי עם תלמיד המתקשה בוויסות רגשי ובהתמדה במשימות מורכבות. לימוד יצירה מוזיקלית שלמה (למשל נגינה ברצף על כלי הקשה או קלידים) עורר אצלו תסכול, נטייה להימנעות ואף התנהגות מתפרצת.

כדי לקדם את למידתו העצמאית, פירקתי את תהליך הלמידה לשלבים קצרים וברורים. בשלב הראשון התלמיד תרגל רק דפוס קצבי קצר אחד, בשלב השני הוסיף תבנית נוספת; ובהמשך חיבר בין שני הדפוסים לנגינה רציפה.

# data[].attributes.headline
חלוקת תהליך הלמידה למנות קטנות

# data[].attributes.subject
חלוקת תהליך הלמידה למנות קטנות

# data[].attributes.body
אני משתדלת ליידע את התלמידות בהספק שאני חפצה באותו שיעור כמובן שזה חומר מספיק והגיוני ונותנת להן צופר קטן לסוף שיעור במידה והספקנו

אני ערכת בוחן בע"פ שמעלה ציון לנבחנת

ונותנת את המטלה של הש.ב. לזמן הנותר

כל אלו יוצר המון מוטיבציה

# data[].attributes.headline
מתן אפשרות בחירה

# data[].attributes.subject
מתן אפשרות בחירה

# data[].attributes.body
עיקרון: מתן אפשרות בחירה

הדגמה: נתתי לתלמיד לבחור איזה תרגיל לעשות בשיעור (פלאנק, כפיפות בטן או פוש אפ)התליד בחר בתרגיל פלאנק.

השפעה: זה נתן לו אחריות על הלמידה שלו והגביר את המוטיבציה והמעורבות שלו

# data[].attributes.headline
עיקרון שנבחר:<

# data[].attributes.body
עיקרון שנבחר: מתן אפשרות בחירה

הדגמה מהכיתה:
באחד השיעורים נתתי לתלמיד אפשרות לבחור כיצד להציג נושא שלמד: מצגת קצרה, פוסטר דיגיטלי או הקלטה קולית. התלמיד בחר להכין מצגת, תכנן בעצמו את שלבי העבודה והחליט איזה מידע לכלול.

כיצד זה קידם את הלמידה העצמאית:
אפשרות הבחירה הגבירה את המוטיבציה שלו, חיזקה את תחושת האחריות ללמידה ואפשרה לו לנהל את תהליך הלמידה בקצב ובדרך שמתאימים לו.

# data[].attributes.headline
למידה במנות קטנות. לכל

# data[].attributes.body
למידה במנות קטנות. לכל שיעור נושא מוגדר וברור ולא גדול מידי וכך התלמידים ממוקדים ופעילים יותר, ברור להם מה מטרת השיעור, מה היעדים והמסגרת והם יותר משתפים פעולה

# data[].attributes.headline
חלוקת תהליך הלמידה למנות קטנות וטיפוח למידה שיתופית

# data[].attributes.subject
חלוקת תהליך הלמידה למנות קטנות וטיפוח למידה שיתופית

# data[].attributes.body
במהלך שיעור במתמטיקה, ניתנו לתלמידים כרטיסיות עבודה. בכל כרטיסיה יש תרגיל או מקבץ תרגילים, וכאשר הם מסיימים את המשימה בכרטיסיה הזו, הם עוברים לכרטיסיה הבאה. זה מעודד אותם לתרגל יחד, בזוגות, ולהתקדם על מנת לסיים את כל המשימות. יש פה קצב למידה עצמאי, הם מקבלים משוב על כל תרגיל שעושים לפני שעוברים למשימה הבאה. הם מאוד אוהבים את מהלך השיעור ומשתפים פעולה בצורה מיטבית בד"כ

# data[].attributes.headline
מתן אפשרות בחירה

# data[].attributes.subject
מתן אפשרות בחירה

# data[].attributes.body
אני נותנת לתלמידים לחבר ולבחור את משימות ההערכה שלהם. התלמידים מגיבים לזה מאוד יפה ורוכשים ידע רב. לדוג בשיעור תנ"ך הם חיברו שאלון מסכם, מטלה הכוללת בניית דגם, העלאת הצגה בכיתה.

# data[].attributes.headline
חלוקת תהליך הלמידה למנות קטנות

# data[].attributes.subject
חלוקת תהליך הלמידה למנות קטנות

# data[].attributes.body
בחרתי בעקרון חלוקת תהליך הלמידה למנות קטנות.
עבדתי עם אחד התלמידים על משימה לימודית שחולקה לשלבים ברורים וקצרים, כאשר כל שלב לווה בהנחיה ממוקדת וביעד ברור. במקום משימה אחת גדולה ומכבידה, התלמיד התמודד בכל פעם עם שלב אחד בלבד. החלוקה אפשרה לו לחוות הצלחות קטנות, לשמור על רצף עבודה ולבקש עזרה רק בעת הצורך. כך התחזקה תחושת המסוגלות שלו, והוא למד לנהל את הלמידה שלו באופן עצמאי ומודע יותר.

# data[].attributes.headline
מתן אפשרות בחירה - ליטל זקן

# data[].attributes.subject
מתן אפשרות בחירה - ליטל זקן

# data[].attributes.body
העיקרון שנבחר: מתן אפשרות בחירה

בעבודה עם תלמיד בכיתה, זיהיתי קושי במוטיבציה ובמעורבות בלמידה. במסגרת יחידת לימוד נתתי לתלמיד אפשרות בחירה באופן הביצוע של משימת הסיכום: הוא יכול היה לבחור בין כתיבת סיכום כתוב, הכנת מצגת קצרה או יצירת סרטון קצר המסביר את הנושא הנלמד.

התלמיד בחר להכין מצגת, כיוון שהרגיש בטוח יותר בהצגת רעיונות בצורה חזותית. הבחירה חיזקה אצלו תחושת שליטה ואחריות על תהליך הלמידה, והוא גילה מעורבות גבוהה יותר מהרגיל. במהלך העבודה הוא נדרש לתכנן את הזמן, לאתר מידע רלוונטי ולהחליט כיצד לארגן אותו – מיומנויות מרכזיות של למידה עצמאית.

האפשרות לבחור לא רק הגבירה את המוטיבציה שלו, אלא גם סייעה לו לפתח ביטחון ביכולותיו כלומד עצמאי, שכן הוא חווה הצלחה בדרך שהתאימה לו. בהמשך ניתן היה לצמצם את מידת התמיכה ולאפשר לו לנהל משימות דומות באופן עצמאי יותר.

# data[].attributes.headline
מתן אפשרות בחירה

# data[].attributes.subject
מתן אפשרות בחירה

# data[].attributes.body
מורה למתמטיקה בחינוך מיוחד.

כאשר אני נותנת לתלמיד בחירה על קצב הלמידה שלו, ואיזה שאלה לענות. הוא מרגיש שליטה על הלמידה שלו וזה נותן לו מוטיבציה לשתף איתי פעולה

# data[].attributes.headline
חלוקת תהליך הלמידה למנות קטנות

# data[].attributes.subject
חלוקת תהליך הלמידה למנות קטנות

# data[].attributes.body
אני רואה ערך גדול מאוד בהצבת מטרה קטנה - זה נותן בהירות ומוריד לחץ

# data[].attributes.headline
טיפוח למידה שיתופית

# data[].attributes.subject
טיפוח למידה שיתופית

# data[].attributes.body
בהערכה החלופית אפשרתי לתלמידים ללמוד יחד בקבוצות ולחקור נושא.

# data[].attributes.headline
אבחר בעיקרון ה

# data[].attributes.body
אבחר בעיקרון הטמעת מיומנויות של למידה עצמאית באופן הדרגתי, ואדגים כיצד יישמתי אותו עם אחד מתלמידיי.

עבדתי עם תלמיד שבדרך כלל מתקשה להתחיל משימות בעצמו. במקום לצפות ממנו ליישם בבת אחת את כל שלבי העבודה, חילקתי את תהליך הלמידה למדרגות קטנות: בשלב הראשון לימדתי אותו כיצד לנסח שאלה מרכזית מתוך הטקסט; בשלב השני עבדנו על איתור מידע רלוונטי; ורק בשלב השלישי ביקשתי ממנו לסכם בעצמו חלק קטן מהמידע.

בכל שלב הוא קיבל משוב קצר, ורק לאחר שהפגין שליטה התקדמנו לשלב הבא. ההדרגתיות הזו חיזקה את הביטחון שלו, והוא התחיל להבין שהוא מסוגל לעבוד באופן עצמאי יותר. בהמשך אפילו ביקש לנסות לבצע את שני השלבים הראשונים בלי עזרה, עדות ברורה לכך שהטמעת המיומנויות באופן מדורג קידמה את עצמאותו ואת תחושת המסוגלות שלו.

# data[].attributes.headline
פוגש אותי כמורה בלמידה עצמאית של תכנים חדשים

# data[].attributes.subject
פוגש אותי כמורה בלמידה עצמאית של תכנים חדשים

# data[].attributes.body
אני מאמינה בשימוש דוגמא אישית ולמידה כאשר התלמידים יודעים שאני נחשפת ולומדת חומרים חדשים כדי ללמד אותם וכך אני מראה להם תרגול של התמודדות עם חומרי למידה שונים וחדשים ונותנת להם לעזור לי ולפתח אצלם למידה

# data[].attributes.body
מתן אפשרות הבחירה

בעיני זה העיקרון הכי חשוב ביצירת אחריות ללמידה אצל התלמיד ומה שמניע אותו לעשייה. העבודה שיש לו מרחב בחירה נותן לתלמיד תחושת אחריות וגם שליטה בלמידה ובכך מביא אותו להנעה לימודית חיובית.

# data[].attributes.headline
א. עקרון נבחר:

# data[].attributes.body
א. עקרון נבחר:
מתן אפשרות בחירה

ב. הדגמה ושפעתו על הלמידה העצמאית:
בעת העבודה עם תלמידי בכיתה שלי על פרויקט חקר במדעים, נתתי לתלמיד לבחור את נושא החקר שלו מתוך רשימת הצעות שהכנתי, בהתאם לתחומי העניין שלו. כמו כן, אפשרתי לו לבחור את פורמט ההצגה – מצגת, פוסטר או סרטון קצר.

התלמיד הראה מוטיבציה רבה יותר, יזם מחקר עצמאי, חיפש מידע ממקורות שונים והחליט על הדרך שבה יאסוף ויציג את המידע. האפשרות לבחור קידמה את תחושת המסוגלות שלו, חיזקה את תחושת האחריות על הלמידה שלו, ועוררה עניין והתמדה לאורך כל הפרויקט.

# data[].attributes.headline
מתן אפשרותלבמהל

# data[].attributes.body
מתן אפשרות

לבמהלך הלימד ננתי לתלמידים להציג את החור הנלמד דרך מצגת .וערכים. תהליך זה אמור להתאפיין בהיכרות מעמיקה בהיסטוריה.

בחירת נושאים.

למידה מיטבית כרוכה בשותפות פעילה של הלומדים על מנת לחולל הבנה של הנלמד

# data[].attributes.headline
מתן אפשרויות בחירה

# data[].attributes.subject
מתן אפשרויות בחירה

# data[].attributes.body
כחלק מההערכה החלופית איפשרתי לתלנידים לבחור את נושא ההערכה החלופית שלהם מתוך מגוון של נושאים ואף איפשרתי להם לבחור את אופן הצגת הנושא (סרטון, מצגת, משחק, כתיבת מאמר ועוד).

# data[].attributes.body
מתן אפשרות בחירה (Choice)

א. העיקרון שנבחר

העיקרון שנבחר הוא מתן אפשרות בחירה ללומדים.

עיקרון זה מתייחס לאפשרות של התלמיד לבחור היבטים שונים של הלמידה שלו:

1. תוכן: בחירת נושא משני או דוגמה לחקירה.

2. תהליך: בחירת אסטרטגיית הלמידה או המשאבים לשימוש (סרטון, מאמר, סיכום).

3. תוצר: בחירת דרך הצגת הידע (מצגת, פודקאסט, דגם פיזי).

# data[].attributes.headline
מתן אפשרות בחירה

# data[].attributes.subject
מתן אפשרות בחירה

# data[].attributes.body
במסגרת שיעורי השילוב אותם אני מעבירה אני מרבה לאפשר בחירה , אם זה בסוג הטקסט כליו נעבוד או באופן הלמידה - דרך משחק או משימב איישת. לרוב זה מעלה את המוטיבציב והנכונות של התלמידים והם מרגישים שיש להם שליטה ומרחב אישי בשיעוריםנשלי.

# data[].attributes.headline
ביצוע הערכה משוב ורפלקציה

# data[].attributes.subject
ביצוע הערכה משוב ורפלקציה

# data[].attributes.body
במסגרת שיעורים להקניית אסטרטגיות למידה ושיפור מיומנויות חשיבה, במהלך השיעור אני מציינת מוקדי כח בולטים און-ליין ואם עולה קושי או אתגר, אני מציעה כיצד ניתן להתמודד איתם . בסוף כל שיעור אני מזמינה כל אחד לשאול את עצמו מה לדעתם עזר להם להצליח במשימה או מה הקשה עליהם. בנוסף אני מזמינה כל אחד לחשוב על, ולציין, דבר אחד שלמד על עצמו בשיעור.

# data[].attributes.headline
בחירת סגנון למידה מועדף ויעיל

# data[].attributes.subject
בחירת סגנון למידה מועדף ויעיל

# data[].attributes.body
במהלך שיעורי כישורי חיים אני מציגה בפני התלמידים את מגוון סגנונות הלמידה הקיימים ומאפשרת להם להתנסות וכן לתת דוגמאות מחיי היום יום שלהם לתהליכי למידה, מה מועיל להם יותר ומה פחות, מנסה להוביל להבנת של סגנונות שונים ולבחירה עצמאית של סגנון הלמידה המועדף

# data[].attributes.headline
ביצוע הערכה משוב ורפלקציה

# data[].attributes.subject
ביצוע הערכה משוב ורפלקציה

# data[].attributes.body
חשוב לי מאוד תהליך הלמידה, לתלמידים יש שאלות מנחות הם לומדים ומתרגלים לשאול את עצמם, האם פעלתי נכון? להסיק מסקנות, ללמוד מטעויות ולהפיק לקחים, מה לשמר ומה לשפר לפעם הבאה...

# data[].attributes.headline
בחירה ע"פ סגנון למידה

# data[].attributes.subject
בחירה ע"פ סגנון למידה

# data[].attributes.body
נתתי להן כמה דרכים ללמוד לבחינה וכל אחת לפי סגנון החשיבה התאימה לעצמה

# data[].attributes.headline
עקרון: מתן אפשרות בחירה

# data[].attributes.subject
עקרון: מתן אפשרות בחירה

# data[].attributes.body
אחת התלמידות שלי מתקשה להתחבר לנושא בלשון. במקום להכתיב לכולם את אותה משימת סיכום, הצעתי שלוש אפשרויות: כתיבת סיכום בכתב, יצירת מצגת או צילום סרטון קצר בנושא.

התלמידה בחרה להכין סרטון, זה נתן לה תחושת שליטה על הלמידה, העלה את המוטיבציה שלה, והיא השקיעה הרבה יותר מהרגיל. האפשרות לבחור חיברה אותה לחומר בדרך שמתאימה לה, והיא הפגינה הבנה עמוקה בתוצר. כך קודמה העצמאות שלה, גם בתהליך הלמידה וגם ביכולת שלה לנהל את הזמן והמשימה.

# data[].attributes.headline
אפשרות בחירה סיגל כהן

# data[].attributes.subject
אפשרות בחירה סיגל כהן

# data[].attributes.body
בשיעורי מדעים אני מאפשרת לתלמיד שמתקשה בשיעור לבחור 2 משימות בלבד שאותם הוא יבצע בכיתה. לעומת הכיתה שמבצעת את כל המשימות. בנוסף בחקר כיתתי בכיתה התלמיד בוחר את הנושא שאותו הוא רוצה לחקור במהלך השנה כאשר אני מלווה אותו בתהליך החקר. הדבר עורר יותר מוטיבציה אצל התלמיד הוא לומד מתוך רצון ועניין ולא מתסכול משתף פעולה בביצוע המשימות וחווה הצלחות.

# data[].attributes.headline
בכיתתי יש תלמיד שמתקשה

# data[].attributes.body
בכיתתי יש תלמיד שמתקשה לעשות רפלקציה על עבודתו. לכן בסוף כל דף עבודה אחר כל משימה עצמאית ביקשתי ממנו לדרג את עצמו בשלושה היבטים: מה הצלחתי? מה היה לי קשה? ומה אעשה אחרת בפעם הבאה?
השיחה הקצרה הזו עזרה לו לראות את התקדמותו, להבין מה עובד לו בלמידה, ולבנות לעצמו צעדים לשיפור. עם הזמן הוא התחיל לבצע את הרפלקציה בעצמו, מה שחיזק את היכולת שלו לנהל את הלמידה באופן עצמאי.

# data[].attributes.headline
מתן אפשרות בחירה

# data[].attributes.subject
מתן אפשרות בחירה

# data[].attributes.body
במסגרת פרויקט שבו צריך להכין עבודה ומצגת התלמידים בוחרים את הנושא אותו הם חוקרים, בחירת הנושא מעוררת מוטיבציה ועניין לעשות את העבודה

# data[].attributes.headline
מתן אפשרות בחירה

# data[].attributes.subject
מתן אפשרות בחירה

# data[].attributes.body
כל תלמיד בוחר אם לפתור את המשימות על הלוח או במחברת

# data[].attributes.headline
כאשר נתתי לתלמידות להגיש עבודת שורשים חילקתי להן את הכל למשימות קטנות כאשר בחלק מהשלבים היתה אפשרות לבחירה למשל מצגת, משחק, הצגה

# data[].attributes.subject
כאשר נתתי לתלמידות להגיש עבודת שורשים חילקתי להן את הכל למשימות קטנות כאשר בחלק מהשלבים היתה אפשרות לבחירה למשל מצגת, משחק, הצגה

# data[].attributes.headline
מתן אפשרות בחירה ללמוד העצמאי

# data[].attributes.subject
מתן אפשרות בחירה ללמוד העצמאי

# data[].attributes.body
בשיעור ספרות בכיתה י' אני נותנת משימת ביצוע של הערכה חלופית בה התלמידים מתבקשים לבנות כריכה חדשה, תקציר חדש ושם לספר שכבר למדנו- בתהליך זה הן גם כותבות מכתב לאחת הדמויות בסיפור- יש פה מרחב גדול בחירה אישית ולמידה עצמאית תוך משוב שאני נותנת לאורך כל חלק

# data[].attributes.headline
בחרתי בעיקרון של למידה

# data[].attributes.body
בחרתי בעיקרון של למידה אישית סביבתית שמיושמת על ידי חקר כולל מתן כלי מחקר ראויים .

המטלה נעשית באמצעות המחשה למשל מצגת,בנייה שלדגם רלוונטי למגמה .

תלמיד לטעמי מרגיש טוב יותר שלא שומע המילה "מבחן".

העבר שימוש במלל זה מעלה לו האפשריות להצלחה טובה יותר

# data[].attributes.headline
מתן אפשרות בחירה

# data[].attributes.subject
מתן אפשרות בחירה

# data[].attributes.body
נתתי פרויקט באנגלית ואפשרות לבחור איזה תת נושא שירצו תחת נושא מסוים שנתתי. התלמידים יכלו לעבוד בזוגות והיו צריכים להתנסות בשיתוף מידע ומציאת מידע רלוונטי. לאחר מכן הראו את העבודה ונתנו משוב ורפלצקיה מה היה קל יותר ומה קשה יותר והאם העבודה בשיתופיות היתה נוחה ומומלצת.

הרוב הסכימו שקל יותר לעבודה עצמאית לעבוד בשיתןף

# data[].attributes.headline
מתן אפשרות בחירה 

# data[].attributes.subject
מתן אפשרות בחירה 

# data[].attributes.body
במהלך אחד השיעורים שלי בעברית נתתי לתלמידים לבחור בעצמם את סוג המשימה שהם רוצים לבצע כתיבת פסקה , הכנת מצגת , או יצירת סרטון קצר בנושא זהות אישית .

הבחירה העצמית הגבירה את המוטיבציה של התלמידים , עודדה יצירתיות ואחריות אישית ללמידה שלהם .

ראיתי שהתלמידים השקיעו יותר והרגישו בעלי משמעות בתהליך , וזה קידם את יכולתם ללמוד באופן עצמאי גם בהמשך .

# data[].attributes.headline
העיקרון שנבחר הוא חלוקת הלמידה למנות קטנות בשילוב מתן אפשרות בחירה

# data[].attributes.subject
העיקרון שנבחר הוא חלוקת הלמידה למנות קטנות בשילוב מתן אפשרות בחירה

# data[].attributes.body
יישום בשיעור

בשיעור בנושא מעמדה של ישראל במזרח התיכון חילקתי את הלמידה לשלבים: היכרות עם מושגים בסיסיים, עבודה על שאלה מרכזית, בחירה בין מקורות מידע (טקסט, סרטון או פודקאסט), מענה על שאלות חקר בהדרגה ויצירת תוצר לבחירה (פסקה, שקף או הקלטה קצרה).

התלמידים עצרו לביצוע רפלקציה קצרה על תהליך הלמידה.

דוגמה מהכיתה

תלמיד שבדרך כלל מתקשה במטלות מורכבות בחר לעבוד עם סרטון. בעזרת הצ’קליסט והשלבים הוא זיהה אתגרים והזדמנויות עבור ישראל, בחר דוגמה למדינה והסביר בצורה ברורה את הניתוח שלו. הוא הצליח להתקדם באופן עצמאי מבלי להיעצר למרות הנושא המורכב.

איך זה קידם למידה עצמאית

השלבים הקטנים והבחירה בתוצר אפשרו לתלמידים לעבוד בקצב אישי, להבין חומר אקטואלי בעצמם, לקבל החלטות ולבנות ביטחון בלמידה עצמאית. התלמיד בדוגמה ציין שהפירוק לשלבים עזר לו לראות את התמונה הגדולה ולהתקדם לבד