# data[].attributes.headline
חסיד אומות העולם- יז׳י ביילצקי. תגל

# data[].attributes.subject
חסיד אומות העולם- יז׳י ביילצקי. תגל

# data[].attributes.body
יז׳י ביילצקי הכיר את צילה במחנות עבודה והבריח את שתיהם משם ואםילו כשהיא התייאשה מהדרך ומהרעב והתחנה בפניו שיעזוב אותה ויציל את עצמו הוא לא הסכים ואף סחב אותה. הם הגיעו לכפר והתחבאו אצל קרוב משפחה של יז׳י.

# data[].attributes.headline
נריה וחרות- לורנצו פרונה

# data[].attributes.subject
נריה וחרות- לורנצו פרונה

# data[].attributes.body
לורנצו פרונה נולד ב-1904 בפוסאנו שבמחוז קונאו (Cuneo) באיטליה. הוא הציל את חייו של הסופר הנודע פרימו לוי (יליד 1919) כשהיו שניהם במחנה אושוויץ.
הביא לו מזון מדי יום במשך חצי שנה, שלח גלויה בעזרת חבר לא יהודי למשפחתו שהוא בחיים.

# data[].attributes.attachment_link.title
חסיד אומות העולם

# data[].attributes.headline
יז'י בלייצקי - הדס 

# data[].attributes.subject
יז'י בלייצקי - הדס 

# data[].attributes.body
יז'י בלייצקי נשלח לאושוייץ ולאחר שלוש שנים הכיר שם אסירה יהודיה בשם ציבולסקה. לאחר כמה זמן הודיע ביילצקי לציבולסקה על תוכניתו לברוח מן המחנה , מסיבות לא ידועות נגנזה תכנית הבריחה המקורית.
לאחר כמה חודשים הבריח את ציבולסקה כשהיה מחופש ולבש מדים של חייל נאצי. במשך עשרה ימים הלכו וסחב אותה על גבו ובכך הציל אותה.

# data[].attributes.headline
אליזבת איידנבנץ- מעיין ז'בנר ויובל שלי

# data[].attributes.subject
אליזבת איידנבנץ- מעיין ז'בנר ויובל שלי

# data[].attributes.body
אליזבת איידנץ נולדה ב-12.06.1913 בשוויץ.
היא הייתה מורה ואות שוויצרית, היא חסידת אומות העולם על פעילותה להצלת ילדים בתקופת מלחמת העולם השנייה מאימת הנאצים. היא ייסדה את בית היולדות של אלנא בקרבת העיר פרפיניאן.
בין השנים 1936-1944 הצילה איידנץ בערך 600 תינוקות, רובם ילדים של רפובליקנים ספרדים, פליטים יהודיפ וצוענים שברחו מפלישת הנאצים.

# data[].attributes.headline
דקל- ד'ר אדלייד אובאל

# data[].attributes.subject
דקל- ד'ר אדלייד אובאל

# data[].attributes.body
ד''ר אדלייד אובאל הייתה אישה בעלת אופי חזק ואישיות יוצאת דופן.
נשלחה למחנות בגלל התנגדותה לפעילות הנאצית כלפי היהודים. שם היא הצמידה לבגדיה דף צהוב עליו נכתב "חברה של היהודים". היא השתמשה בידע הרפואי שלה להצלת יהודים. היא השתמשה בידע הרפואי שלה על מנת לטפל באסירות היהודיות שנדבקו בטיפוס.
היא לא דיווחה על מחלות של האסירים. בכך מנעה מהם מוות מיידי.
היא התנגדה להשתתף בניסויים הרפואיים שנערכו על נשים במחנה.

# data[].attributes.headline
חסיד אומות העולם- רוני ואנונו

# data[].attributes.subject
חסיד אומות העולם- רוני ואנונו

# data[].attributes.body
לודוויג ורל (1967-1906) שהה 11 שנים בתור אסיר פוליטי במחנות ריכוז נאציים. הוא נעצר לראשונה בידי הגסטאפו ב-1934, ונשלח לדכאו בעוון הפצת עלון בקרב תושבי מינכן בו תוארו זוועות המחנה. לאחר תשעה חודשים בתוך תא בידוד אפל, הוצב בנגרייה של המחנה ואחר כך, בתור אח מוסמך, הוצב במרפאת במחנה.

ב-1942 נשלח ורל לאושוויץ העסיק ורל רופאים יהודים ובכך הציל אותם ממוות בטוח. הוא סיכן את עצמו בניסיון להשיג כמות מספקת של תרופות הכרחיות וציוד רפואי על מנת לטפל בחולים וכן זייף רשימות סלקציה על מנת להציל מטופלים יהודים ממוות בתאי הגז.

# data[].attributes.headline
פאול גרוניגר-ירדן שועלי

# data[].attributes.subject
פאול גרוניגר-ירדן שועלי

# data[].attributes.body
גרונינגר החליט להתעלם מן ההוראות הרשמיות ולאפשר לפליטים הנואשים להיכנס אל שוויץ. יתרה מכך, על מנת להסדיר את מעמדם החוקי של הפליטים, זייף את הרישום שלהם כך שבפספורטים שלהם הופיע שהם הגיעו לשוויץ לפני מרץ 1938, המועד בו החלו ההגבלות על כניסה למדינה. הזיוף הזה אפשר לפליטים לקבל יחס של שוהים חוקיים וכך יכלו לעבור אל מחנה דייפולדסאו (Diepoldsau), לזכות לסיוע מארגונים יהודים ולקבל אשרות שהייה זמניות או רשיון מעבר ליעדים אחרים בעולם. גרונינגר, שומר החוק שהחליט לעבור על החוק, מסר דיווחים כוזבים על מספר הנכנסים ועל מצב הפליטים באזור עליו היה ממונה, ואף סיכל ניסיונות לאתר פליטים שעליהם היה ידוע שנכנסו בדרך לא חוקית אל שוויץ. הוא אפילו שילם מכיסו על מנת לרכוש מעילי חורף עבור פליטים חסרי כל אשר נאלצו להשאיר מאחור את כל רכושם.

# data[].attributes.headline
פרייר רנה נעמה ויזנפלד

# data[].attributes.subject
פרייר רנה נעמה ויזנפלד

# data[].attributes.body
לספגנול, מרגריט

ב-1941, בגיל 21, הפך רנה פרייר למטפל באחוזת ביאול, בבעלות הברון ריימונד ואקסלייר, וממוקמת במחוז נאמור/נאמן, צפונית לדינאנט. רנה פרייר היה אחראי לטירה ולבנייני הנספח שלה, פארק בן עשרים דונם, מאות הקטרים ​​של יער, חוות וכל הצוות שעבד עבור הברון. בסתיו 1942 נודע ל-Férier באמצעות מכר משותף, על מצבה של משפחת צ'פירו מבריסל. משפחה זו הניחה את בתם לידיה בת השש למשפחה שכבר קלטה שלושה ילדים יהודים נוספים, ואשר דרשה כעת סכום נכבד, אשר הצ'פירוס לא יכלו לעמוד בו. רנה פרייר נפגש עם הוריה של לידיה, והציע לקחת את הילדה הקטנה איתו לביול למשך המלחמה. אמה של לידיה הציעה הסדר כספי, אבל רנה סירב. למרות שהיה זה רנה שהחליט לקחת את לידיה הביתה, אשתו בתקופת המלחמה, מרגריט לספגנול הסכימה לכך ותמכה לחלוטין בהחלטת בעלה. לגורמים מבחוץ, הסיפור שסופר היה שלידיה הייתה בת דודה קטנה מבריסל שזקוקה לאוויר צח לבריאותה. מלבד רופא מקומי וכומר הכפר, איש לא ידע את האמת על מוצאה של לידיה. היא למדה בבית הספר של האחיות הטובות (Bonnes Soeurs) שם למדה קטכיזם, קריאה וכתיבה. היא שיחקה עם ילדי הכפר, והייתה ילדה מאושרת במשפחה אוהבת, שכללה אחות אומנה קטנה סוזי. הסיפור שסופר היה שלידיה הייתה בת דודה קטנה מבריסל שזקוקה לאוויר צח לבריאותה. מלבד רופא מקומי וכומר הכפר, איש לא ידע את האמת על

# data[].attributes.attachment_caption
ד''ר אלה לינגנס

# data[].attributes.headline
מעיין כהן- אלה לינגנס

# data[].attributes.subject
מעיין כהן- אלה לינגנס

# data[].attributes.body
אלה ובעלה היו זוג רופאים שהסתירו בדירתם יהודים. בני הזוג שמרו להם על דברים יקרי ערך ועזרו להם להימלט מהנאצים.
ב-13 באוקטובר 1942 נעצרו בני הזוג לינגנס על ידי הגסטאפו בעקבות הלשנה. אלה נשלחה לאושוויץ שם הוצבה כרופאה של האסירים במחנה והצליחה להציל מספר יהודים מרצח בתאי הגזים. היא נשלחה בצעדת מוות מאושוויץ לדכאו אך הצליחה לשרוד עד סוף המלחמה.

# data[].attributes.headline
יעלי  כהן- הנק  דרוכט

# data[].attributes.subject
יעלי  כהן- הנק  דרוכט

# data[].attributes.body
לאחר שברח מהמשטרה הולנדית , בשל סירוב לשלוח יהודים למחנות השמדה ,הנק דרוכט הצטרף לקבוצת מחתרת הולנדית והיה ברשימת המבוקשים הגרמנית. הוא נטל חלק בהברחת טייסים של בעלות הברית אל מעבר לגבול הבלגי, בסיוע ליהודים להסתתר, וכן בפעולות מחתרתיות נוספות. הוא נתפס באוגוסט 1943 והוצא להורג ב-14 באפריל, 1944. .

הנק דרוכט היה בן 23 בלבד כשהוא וחבריו קיבלו את הפקודה לעצור את היהודים. עתידו נראה מבטיח, לאחר שתכנן לשאת את חברתו אשר נשאה ברחמה את בנו – הבן שהוא לא זכה לראות ולהכיר לעולם. אך בשעה שהנק ניצב בפני דילמה מוסרית, הוא היה מוכן להקריב הכל על מנת שלא להיות שותף לרצח יהודים – אנשים אשר היו בוודאי זרים לו לחלוטין.