# data[].attributes.headline
התמודדות עם חוסר ווד

# data[].attributes.body
התמודדות עם חוסר וודאות

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
יהודית כץ - כלים בפסיכולוגיה חיובית

# data[].attributes.attachment_link.title
חושבים טוב 78 - איך להתמודד עם חוסר ודאות? עם ד״ר תומר בקלש

# data[].attributes.headline
אופן צריכת החדשות מש

# data[].attributes.body
אופן צריכת החדשות משפיע על דרכי ההתמודדות

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
מתי בפעם האחרונה צרכתם חדשות? לפני עשר דקות או קצת פחות מזה? האם אתם מוצאים את עצמכם מתעדכנים במספר החולים, באבטלה, בכלכלה? ואם אין מספיק בארץ, אתם גם קופצים לראות קורה ברחבי העולם?

אז הנה החדשות להיום: צריכת יתר מזיקה לכם. אני לא מבקשת מכם להתנתק או להתעלם ממה שקורה בעולם, אלא לפתח ראייה ביקורתית כלפי פעולה שגרתית שהתרגלנו לעשות. כשהידיעות מגיעות אלינו ישר לנייד בוקר וערב, ועוברים מסיפורי מחלות לאונס ומהם לאסונות טבע, קשה לחשוב שהעולם הוא מקום טוב להיות בו. אך לצד זאת, אני מזמינה אתכם להציב סימן שאלה לגבי תרומתם של העדכונים השוטפים לאיכות החיים שלכם.

הנה פיסת מידע מעניינת. בשנת 2017, כשהמילה קורונה הזכירה לנו רק יציאה לבר עם חברים, נערך בישראל סקר שממנו עלה ש-71% מהנשאלים מאמינים ש צריכת חדשות משפיעה על מצב הרוח שלהם לרעה. 55% ממשתתפי הסקר דיווחו שהם מאמינים שהחדשות מוטות לרעה על ידי גורמי התקשורת.

זה ממש לא מקרי. יש ביטוי נפוץ של תעשיית התקשורת שאומר "If it bleeds it leads", ובפרשנות חופשית: "אנחנו מחפשים את מה שמדמם, שעושה כאבים בבטן ועור ברווז". החדשות לא המציאו את המשיכה שלנו לדם, לאלימות ולסכנות. הנטייה הזאת גרמה לאבות אבותינו לשמור על עצמם, ומי שהיה מספיק קשוב למה שמפחיד ונורא שרד. היום זה כבר לא המצב: האם לדעת היום מהו מספר החולים באיטליה עוזר לכם לשמור על עצמכם טוב יותר? לא באמת.

כשאנחנו נחשפים לכל כך הרבה חדשות קורים כמה דברים שמעוותים את תפיסת המציאות שלנו. ראשית, אנחנו מפתחים אדישות לאסונות, או בפסיכולוגית מדוברת "Disaster Fatigue". צפייה בתמונות קשות של כל מה שרע בעולם גורמת להצפה רגשית לא מאוזנת: מצד אחד מתעורר בנו צורך לתקן ולהציל, אבל גם הידיעה שאנחנו לא באמת יכולים לעשות את זה. זו הדרך לאדישות ולדכדוך.

עניין נוסף הוא הטיית הזמינות. כשאנחנו שומעים על אסונות ותאונות אנחנו נוטים לחשוב שהם מתרחשים בתדירות גבוהה הרבה יותר מזו האמיתית. המוח שלנו מבלבל בין מידע שנחשפנו אליו לבין ההסתברות להתרחשות במציאות, כלומר התפישה שלנו מתעוותת ואנחנו חושבים שהסיכוי להתרחשות לקטסטרופה גבוה ממה שהוא באמת. פתאום סכנה כמו צונאמי מקבלת אצלנו תשומת לב גבוהה, ודווקא הצרות האמיתיות בחיים כמו נזקי עישון, מחסור בשינה וסטרס נדחקות הצדה.

חשיפה לחדשות קשות גורמת גם ל הפרשה מרובה של ההורמון קורטיזול, שגורם לנו להרגיש דרוכים מאוד. אם היינו חשופים לסכנה, הדריכות הזאת הייתה יכולה להציל אותנו. אבל אנחנו לא בסכנה, זו רק תמונה. כמויות גדולות של קורטיזול עלולות לפגוע מערכת העיכול ובמערכת החיסונית שלנו. למתח הכרוני יש השפעות פיזיות, בריאותיות ופסיכולוגיות די מסוכנות.

מה עושים? בדקו איך עדכוני החדשות משפיעה עליכם באופן אישי. האם החשיפה לתכנים כאלה משפרת את איכות החיים שלכם או פוגעת בה? אם אתם מרגישים את הדופק עולה או את הדמעות נוזלות, כדאי לשקול אם להיכנס לאתרים האלה או לצפות במהדורות הערב בטלוויזיה. אחרי שתעשו בדיקה כזאת תוכלו להתחיל לדבר על מינונים. הנה כמה נקודות למחשבה:

1. הגדירו כדף הבית שלכם אתר שאינו אתר חדשות

2. שקלו לוותר על העדכונים השוטפים שאתם מקבלים לנייד

3. העדיפו תוכן שמנסה לתת עומק ותמונה רחבה יותר מכותרות וממבזקים

4. חפשו את החיובי והשלילי גם יחד, והשאירו מקום לסימני שאלה

אני מניחה שבהתחלה תרגישו שאתם נותרים מאחור, שתחשבו שיש בעיה בכך שאתם יודעים על גידול במספר החולים, ההרוגים או המובטלים כמה שעות אחרי כולם. אבל תנו לזה הזדמנות ונסו להבין איך השינוי גורם לכם להרגיש. אולי תגלו שאפשר לדחות מעט את העדכונים, או פשוט להתעדכן כשנוח.

לחיי ימים שקטים יותר, עם חדשות משמחות יותר.
לפודקאסט

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
וירוס קורונה

# data[].attributes.attachment_link.title
מבזק מיוחד: החדשות לא עושות לכם טוב - על פסיכולוגיה חיובית ואושר

# data[].attributes.attachment_link.description
מתי בפעם האחרונה צרכתם חדשות? לפני עשר דקות או קצת פחות מזה? האם אתם מוצאים את עצמכם מתעדכנים במספר החולים, באבטלה, בכלכלה? ואם אין מספיק בארץ, אתם גם קופצים לראות קורה ברחבי העולם? אז הנה החדשות להיום: צריכת יתר מזיקה לכם.

# data[].attributes.headline
:איך חוזרים לשגרה

# data[].attributes.body
:איך חוזרים לשגרה
בימים האחרונים אנו נערכים לחזרה לבית הספר אנו מתמודדים עם שינויים רבים באופן מהיר ועם מצבי חוסר וודאות

הסבר: במצבי לחץ וחוסר וודאות כל אחד מאיתנו מגיב בדרכו שלו ומוצא דרכים להתמודדות. ברגעים אלו השיתוף הרגשי משמעותי מאוד.. אנו יודעים שככל שאנו מרשים לעצמנו לדבר ולשתף חברים ואנשים שקרובים לנו ברגשות ובמחשבות, כך גם זה מקל עלינו להתמודד איתם אחר כך.
אנחנו נמצאים כיום בסיום פרק אחד של התקופה, אך הקורונה עדיין איתנו, ושגרת החיים עוד לא שבה לחלוטין למסלולה. קיימת אי וודאות לגבי ההמשך וכיצד יראו מכאן והלאה חיינו. במצבי אי וודאות, המייצרים אצל רבים מאיתנו תחושת לחץ, יש חשיבות לאפשרות לשים לב למה עובר עלינו – בגוף, מחשבות, ברגשות – ולאפשרות לשתף.

# data[].attributes.headline
סרטון על שינויים ועל

# data[].attributes.body
סרטון על שינויים ועל הטוב שהם מזמינים

# data[].attributes.attachment_link.title
זה הזמן להשתנות - It's Time to change - סרטון מוטיבציה מעורר השראה 2017

# data[].attributes.headline
10 דקות של מיינדפולנס

# data[].attributes.subject
10 דקות של מיינדפולנס

# data[].attributes.body
תרגיל שעוזר להתמודד עם המצב

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
כרמל המרכז הרפואי

# data[].attributes.attachment_link.title
מיינדפולנס: תרגול 2 - נשימה

# data[].attributes.headline
הורים ותלמידים יקרים 

# data[].attributes.subject
הורים ותלמידים יקרים 

# data[].attributes.body
ימים לא פשוטים עוברים על כולנו . צוות הייעוץ חושב עליכם ושולח לכם חיבוק והמון אהבה . ריכזנו עבורכם לוח עם כתבות , הצעות וסרטונים להתמודדות מיטבית . מוזמנים לגלוש ולפנות אלינו .
זמינות לכם תמיד

פרטי צוות הייעוץ :

שכבה ז' - י' -   מתי מלקר  0546887271

שכבה ח' -יא'- עינת אברהמי 0523233636

שכבה ט' -יב'-  דפנה נפתלי 0505728928
חינוך מיוחד ז'-י- אדווה גבסי 0507115318

קו משרד החינוך בשעות 8:00 - 15:00 בטלפון מספר 0733931111 או 180250025