# data[].attributes.headline
Папа Адриан II (в средата с ореол) посреща Св. св. Кирил и Методий в Рим през 868 г.Стенопис от XI век в църквата "Сан Клементе"

# data[].attributes.subject
Папа Адриан II (в средата с ореол) посреща Св. св. Кирил и Методий в Рим през 868 г.Стенопис от XI век в църквата "Сан Клементе"

# data[].attributes.headline
Видеодневник

# data[].attributes.subject
Видеодневник

# data[].attributes.headline
Свв. Кирил и Методий.Икона от XIX в., Тревненска художествена школа.

# data[].attributes.subject
Свв. Кирил и Методий.Икона от XIX в., Тревненска художествена школа.

# data[].attributes.headline
Началото на "Похвално слово на св. Кирил" от Св. Климент Охридски,по български ръкопис от XIII в.

# data[].attributes.subject
Началото на "Похвално слово на св. Кирил" от Св. Климент Охридски,по български ръкопис от XIII в.

# data[].attributes.headline
Гробът на св. Константин-Кирил Философв църквата "Сан Клементе", Рим

# data[].attributes.subject
Гробът на св. Константин-Кирил Философв църквата "Сан Клементе", Рим

# data[].attributes.headline
Св. Седмочисленици. Икона от ХVІІІ век.

# data[].attributes.subject
Св. Седмочисленици. Икона от ХVІІІ век.

# data[].attributes.headline
Свв. Седмочисленици.Икона, съхранявана днес в музея на гр. Скопие.

# data[].attributes.subject
Свв. Седмочисленици.Икона, съхранявана днес в музея на гр. Скопие.

# data[].attributes.headline
Свв. Кирил и Методий.Миниатюра в летопис от XV в.

# data[].attributes.subject
Свв. Кирил и Методий.Миниатюра в летопис от XV в.

# data[].attributes.headline
Свв. Кирил и Методий.Икона от Станислав Доспевски (1823-1878), Самоковска школа.

# data[].attributes.subject
Свв. Кирил и Методий.Икона от Станислав Доспевски (1823-1878), Самоковска школа.

# data[].attributes.headline
Свети Кирил и Методий.Стенопис от 1848 година от Захарий Зограф (1810 - 1853) в Троянски манастир "Успение Богородично"

# data[].attributes.subject
Свети Кирил и Методий.Стенопис от 1848 година от Захарий Зограф (1810 - 1853) в Троянски манастир "Успение Богородично"

# data[].attributes.headline
Българските книжници - от Захарий Зограф, 1848 г., Троянския манастир

# data[].attributes.subject
Българските книжници - от Захарий Зограф, 1848 г., Троянския манастир

# data[].attributes.headline
Св. Кирил и Методий, българска икона

# data[].attributes.subject
Св. Кирил и Методий, българска икона

# data[].attributes.headline
Свети Кирил и Методий.Икона от XIX в., Тревненска художествена школа

# data[].attributes.subject
Свети Кирил и Методий.Икона от XIX в., Тревненска художествена школа

# data[].attributes.headline
Св. Методий Славянобългарски.Стенопис от XIX в. в Рилския манастир "Св. Иван Рилски".

# data[].attributes.subject
Св. Методий Славянобългарски.Стенопис от XIX в. в Рилския манастир "Св. Иван Рилски".

# data[].attributes.headline
Св. Климент Охридски със свв. Кирил и Методий.Икона от ср. на XIX век в Църквата "Св. Богородица Перивлепта" (Св. Климент") в Охрид.

# data[].attributes.subject
Св. Климент Охридски със свв. Кирил и Методий.Икона от ср. на XIX век в Църквата "Св. Богородица Перивлепта" (Св. Климент") в Охрид.

# data[].attributes.headline
Свв. Константин-Кирил и Методий.Изображение в Менология на Василий II от XI век.Апостолическа библиотека във Ватикана.

# data[].attributes.subject
Свв. Константин-Кирил и Методий.Изображение в Менология на Василий II от XI век.Апостолическа библиотека във Ватикана.

# data[].attributes.headline
Папа Адриан II (в средата с ореол) посреща Св. св. Кирил и Методий в Рим през 868 г.Стенопис от XI век в църквата "Сан Клементе"

# data[].attributes.subject
Папа Адриан II (в средата с ореол) посреща Св. св. Кирил и Методий в Рим през 868 г.Стенопис от XI век в църквата "Сан Клементе"

# data[].attributes.headline
Свв. Методий и Кирил.Стенопис от IX в. в базиликата "Сан Клементе" в Рим

# data[].attributes.subject
Свв. Методий и Кирил.Стенопис от IX в. в базиликата "Сан Клементе" в Рим

# data[].attributes.headline
Похвално слово за Кирил Философ

# data[].attributes.subject
Похвално слово за Кирил Философ

# data[].attributes.body
Св. Климент Охридски

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Духовно просветен център

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
14 февруари - Успение на св. равноапостолен Константин-Кирил Философ, просветител на славяните

Похвално слово за Кирил Философ
Св. Климент Охридски

Ето възсия пред нас, христолюбци, светозарната памет на преблажения наш отец Кирил, нов апостол и учител на всички земи! Възсия с благочестието и красотата си като слънце, що осветява с божествените си лъчи цялата вселена. Божията Премъдрост си съгради в сърцето му храм, а Дух Светий се спря на езика му като на херувим, раздавайки непрестанно Своите дарове според вярата, както е рекъл и апостол Павел: „Всекиму от нас ще се даде благодат според вярата му в Христа". Защото и Господ рече: „Който ме обича, и Аз ще го възлюбя, като му се явя и като създам в него обител; и ще Ми бъде син, а Аз ще му стана баща". Заради тази именно чест нашият преблажен отец и учител остави цялата красота на този живот и богатство, и баща и майка, и братя и сестри.

Още от младини беше чист като ангел, странеше и избягваше от житейските съблазни, прекарваше в псалмопения и песнопения и духовни поучения, следвайки само пътя, по който се възлиза на небесата. И затова Божията благодат се изля в неговата уста, както е рекъл премъдрият Соломон: „В устните си премъдро взе благоразумието, а закона и милостта носи на езика си". И с тях затвори злохулните уста на еретиците.
През времето на иконобореца Теофил се появи ерес и много години светите икони бяха преследвани и унищожавани. А при благоверния цар Михаил православните, като свикаха събор, пуснаха го срещу еретиците и с духовната си сила съкруши всичката им злоба. Щом чуеше някоя хула за божествения лик, като крилат прелиташе на всички страни и с ясни думи разсейваше всички съблазни и учеше на правата вяра. Той довършваше това, което Павел не бе завършил.

Прелитайки като орел на всички страни - от изток на запад и от север до юг, при хазарите и при сарацините, - взе участие в съборите за святата вяра и светна като слънце с трисветлите зари и разпръсна всички техни бледословия. У фулския народ опроверга безбожната измама и възсия с трибезначалната светлина. А на славянския народ, който тънеше в невежество и греховен мрак, поради милостта и человеколюбието на Господа нашего Иисуса Христа стана пастир и учител. И затвори устата на вълците триезични еретици, развърза езика на гъгнивите и чрез словото направляваше по пътя на спасението.

В Рим Господ Бог благоволи да почине пречистото му тяло. Като се пресметнат неговите подвизи, трудове и странствания, няма кому другиму да се отдадат подобни похвали. Защото, макар и по-късно да възсия, надмина всички. И както денницата, която изгрява по-късно, озарява със своята светлина целия звезден лик, като пръска светлина със слънчевите си зари, така и този преблажен отец и учител на нашия народ, светейки повече от слънцето с троичните си зари, просвети безбройния народ, тънещ в мрака на невежеството. Кое място остана скрито от него и неосветено от стъпките му? Кое изкуство бе неизвестно за блажената му душа? Той разясни на всички народи разумно скритите тайни във формите на думите - на едни чрез писмена, а на други чрез учение. Божията благодат се изля в устата му и заради това Бог го благослови навеки.
Но коя уста може да предаде сладостта на неговото учение? Кой език ще може да разкаже подвизите, трудовете и добротата на неговия живот? Бог създаде тези уста по-светла от светлината, за да просвети помрачените от греховна измама. Неговият език изля сладостни и животворни слова. Пречистите му устни процъфтяха като цвят чрез премъдростта. Неговите пречестни пръсти създадоха духовни органи и ги украсиха със златозарни букви. Чрез тези богогласни уста се напоиха жадуващите за разум Божи. Чрез тях се насладиха мнозина, приемайки жизнена храна. Чрез тях Бог обогати с благоразумие много народи, за които бе изпратен този нов апостол. От тези уста изтече извор на живи слова, който напои изсъхналата наша сухота, и те затвориха многохулния език на еретиците. Така че тази пречестна уста се яви като серафим, който прославя Бога, и чрез нея познахме трисъставното божество, по същество единно, а по свойства и имена разделяемо и еднакво прославляемо - присносъщния Отец и Дух Свети.

Затова аз облажавам, о преблажени отче Кириле, твоите устни, чрез които изтече духовна сладост за моите уста. Облажавам този многогласен език, който възсия за моя народ със зарята на трибезначалното божество и прогони греховния мрак. Облажавам многопресветлото ти лице, озарено от Светия Дух, чрез което възсия за моето лице благоразумната светлина и многобожната измама се изкорени. Облажавам златозарните ти очи, чрез които се премахна за моите очи неразумната слепота и възсия благоразумната светлина. Облажавам ангелските ти зеници, озарени от божествената слава, които прогониха сърдечната ми слепота. Облажавам пречестните ти ръце, чрез които се изля върху моя народ благоразумен облак, който напои с боготечна роса изгорелите от греховна суша наши сърца. Облажавам богодвижимите ти пръсти, чрез които се написа за моя народ свободата от греховното иго. Облажавам светозарната ти утроба, от която изтече за моя народ животворната вода, слизаща свише чрез твоите молитви. Облажавам светозарните ти нозе, с които обиколи като слънце целия свят, проповядвайки боговдъхновеното учение. Облажавам златозарните ти стъпки, чрез които насочи нашите заблудени стъпки към правия път. Облажавам твоята пресветла душа, чрез която моята душа се изцери от греховните недъзи и чрез духовните слова се всели разум в нашите сърца. Облажавам богодвижимите ти пръсти, чрез които се написа скритата за мнозина Божия Премъдрост и се откриха благоразумните тайни. Облажавам светозарната ти утроба, от която изтече за всички страни животворната вода, слизаща свише чрез твоите молитви. Облажавам светозарните ти нозе, чрез които обиколи като слънце целия свят, просвещавайки с боговдъхновеното учение. Облажавам пречестната ти черква, в която почива многоразумният и богоречив твой орган.
Блажен е градът, който е приел третия изпълнител на божието усмотрение.

Той прочее, блаженият, се яви, за да довърши недовършеното от двете върховни светила. И затова Господ Бог му заповяда да отиде на пречестен покой с тях. И почина с мир в Господа в годината [6377; 6377-5508 = 869] от сътворението на света, месец февруари, 14-и ден. И след като привърши всички служби и трудове, причисли се с живота си и вярата си към всички свети отци. И бе с ангелите като ангел, с апостолите - апостол, с пророците - пророк и с всички светци - съучастник в Божията слава. С тях, преподобни учителю, моли се за нас, славещите твоето пресветло успение, за слава на Пресветата Троица, Отца и Сина и Пресветия Дух, сега и винаги и във вековете. Амин.

# data[].attributes.attachment_link.title
Похвално слово за Кирил Философ | Православни светии |

# data[].attributes.attachment_link.description
14 февруари - Успение на св. равноапостолен Константин-Кирил Философ, просветител на славяните Похвално слово за Кирил Философ Св. Климент Охридски Ето възсия пред нас, христолюбци, светозарната памет на преблажения наш отец Кирил, нов апостол и учител на всички земи! Възсия с благочестието и красотата си като слънце, що осветява с божествените си лъчи цялата вселена.

# data[].attributes.headline
Живот и дело

# data[].attributes.subject
Живот и дело

# data[].attributes.body
Приема се, че Методий е роден около 815 год., а Константин-Кирил Философ - в края на 826 или 827 год. в Солун. Бащата Льв е друнгарий - висока военна и административна длъжност в държавната йерархия. От по-късни извори е известно, че майката Мария е от славянски произход.
Светското име на Методий не е известно. След 10 годишна административна дейност като управител на област северно от Солун, той се оттегля в манастира Полихрон в Мала Азия, пьрвоначално като монах, а по-кьсно и като игумен на манастира. През периода от 860 до 867 год. Участва в различни мисии заедно с брат си Кирил - при хазарите, в Моравия, Рим и Венеция. След 869 год. се установява в Панония като папски пратеник. Към 873 год., след като е освободен от заточение наложено му от църковен съд, защото „проповядвал незаконно”, Методий се връща в Панония, а по-късно в Моравия където е ръкоположен отново за епископ. Умира на 6 април 885 год. и е погребан във Велеград – столицата на Великоморавия. Въпреки, че е подложен на непрекъснати гонения от немските духовници, той оставя завидно наследство от преводни и оригинални книги и подготвя около 200 ученици за свещеници, които да проповядват християнската вяра на славянски език.
Константин е светското име на седмото дете на Лъв и Мария. Монашеското име Кирил той приема 50 дни преди смъртта си. Получил образование в прочутата Магнаурската школа при мъдри учители - патриарх Фотий и Лъв Граматик. Титлата „философ” получава именно тук за изключителните си интелектуални умения. През 855 год. осъществява първата си дипломатическа мисия – при арабския халиф Мутавакил. След завръщането от Багдад се установява при своя брат в манастира Полихрон. По-късно изпълнява различни дипломатически и религиозни мисии - при хазарите, Моравия, Рим, Венеция. През декември 867 год. заедно с брат си Методий и техните ученици са приети в Рим от папа Адриан II, който тържествено освещава славянските книги. В същата година е една от най-значимите му публични изяви. При диспута във Венеция с привържениците на „триезичието”, според които словото божие може да се проповядва само на три езика - европейски, латински и гръцки, Константин -Кирил Философ изнася реч в която защитава славянския език. Житейският път на Константин-Кирил Философ прекъсва на 14 февруари 869 год. Признание за делата му е извършеното тържествено погребение в римската църква „Сан Клементе” и канонизирането му светец на християнската църква веднага след смъртта му.
Методий продължава своята проповедническа и просветна дейност сред западните славяни до смъртта си на 6 април 885 г. Кирило-Методиевото дело е съхранено и продължено от техните ученици - Климент, Наум, Сава, Горазд и Ангеларий.

# data[].attributes.body
Българската православна църква почита паметта на светите равноапостолски братя Кирил и Методий, автори на първата славянска писменост. Светите братя са обявени за покровители на Европа от папа Йоан Павел II.
През 1851г. за първи път 11 май се чества и като Празник на българската просвета, но датата по нов стил- 24 май, е светският празник, който се отбелязва като ден на българската просвета и култура и на славянската писменост.
11 май по стар стил и 24 май по нов стил постепенно се превръща в общобългарски празник на просветата. Сведения за честването на българската просвета има още през XII век.
През 862 или 863г. Константин-Кирил Философ създава най-старата българска азбука-глаголица. Оригинално творческо дело, тя предава удивително точно звуковите особености на българската реч и е пригодена към фонетичните особености на старобългарския език.
С глаголицата се слага началото на голямото просветителско и книжовно дело на Кирил и Методий. Двамата братя превеждат от гръцки на старобългарски език някои от най-необходимите за богослужението книги - т.нар.
В Моравия Кирил и Методий отиват през 863г. остават там три години и половина по молба на моравския княз Ростислав, който иска да се противопостави на германизацията. През 867г. двамата братя отиват да защитят делото си през папата в Рим, където блестящият полемичен дар на Кирил принуждава папа Адриан Втори да признае официално славянските книги. В римската църква “Св. Марина„ е отслужена литургия на славянски език.
Кирил се разболява и умира в Рим на 14 февруари 869г., където е погребан в базиликата „Св. Климент“.
Методий продължава своята проповедническа и просветна дейност сред западните славяни до смъртта си на 6 април 885г.
Кирило-Методиевото дело е съхранено и продължено от техните ученици – Климент, Наум, Сава, Горазд и Ангеларий.
В края на IX двамата братя са канонизирани от църквата за светци. Още в най-ранното средновековие, 11 май е определен за ден в памет на славянските първоучители, защото тяхното апостолско дело ги обединява в едно и те са равни по достойнство.
На 11 май се чества като църковен празник на Светите братя Кирил и Методий, а на 24 май се отбелязва празникът на българската просвета и култура и на славянската писменост.

# data[].attributes.headline
Църковни песнопения

# data[].attributes.subject
Църковни песнопения

# data[].attributes.body
Тропат, глас 4
Яко апостолом единонравнии и словенских стран учителие,
Кирилле и Мефодие богомудрии, Владыку всех молите,
вся языки словенския утвердити в православии и единомыслии,
умирити мир и спасти душы наша.

Като единонравни на апостолите и учители на славянските страни,
богомьдри Кириле и Методие, молете Владиката на Всички
да утвърди славянските народи в православие и единомислиe,
да умири света и да спаси нашите души.

# data[].attributes.headline
"Голи са без книги всички народи,не можейки да се борят без оръжие с противника на нашите души, и готови са за плена на вечната мъка." Константин- Кирил Философ

# data[].attributes.subject
"Голи са без книги всички народи,не можейки да се борят без оръжие с противника на нашите души, и готови са за плена на вечната мъка." Константин- Кирил Философ

# data[].attributes.headline
Панорамна разходна на българските храмове и църкви, носещи името на светите братя Кирил и Методий

# data[].attributes.subject
Панорамна разходна на българските храмове и църкви, носещи името на светите братя Кирил и Методий

# data[].attributes.headline
Съставянето на славянската азбука от Константин - Кирил, според  проф. Васил Златарски, из "ИСТОРИЯ НА БЪЛГАРСКАТА ДЪРЖАВА ПРЕЗ СРЕДНИТЕ ВЕКОВЕ", ТОМ I, част 2 "От славянизацията на държавата до падането на Първото царство"

# data[].attributes.subject
Съставянето на славянската азбука от Константин - Кирил, според  проф. Васил Златарски, из "ИСТОРИЯ НА БЪЛГАРСКАТА ДЪРЖАВА ПРЕЗ СРЕДНИТЕ ВЕКОВЕ", ТОМ I, част 2 "От славянизацията на държавата до падането на Първото царство"

# data[].attributes.body
Изоб.1