# data[].attributes.headline
מהי דרך ההוראה הממולצת?

# data[].attributes.subject
מהי דרך ההוראה הממולצת?

# data[].attributes.body
קריאת המאמר הדגישה עבורי וחיזקה את המחשבה כי תלמידים מחוננים כן יכולים ללמוד בכיתה את הנושאים הנלמדים ממילא, אבל אותם הנושאים ילמדו בקרה התלמידים המחוננים בשיטות הוראה המדגישות הבניית ידע ולא העברת מידע.
שירן טל

# data[].attributes.headline
שילוב של הוראה מפורשת ומטה קוגניציה יכולות להיות עבור התלמידים מדרגת קפיצה ויקדם את התלמידים בחשיבה ברמה גבוהה. לדעתי עבור התלמידים המצטיינים והמחוננים  ויחד עם זאת גם לשאר ילדי הכיתה, יכולה להוות דוגמה ללמידה וחשיבה.

# data[].attributes.subject
שילוב של הוראה מפורשת ומטה קוגניציה יכולות להיות עבור התלמידים מדרגת קפיצה ויקדם את התלמידים בחשיבה ברמה גבוהה. לדעתי עבור התלמידים המצטיינים והמחוננים  ויחד עם זאת גם לשאר ילדי הכיתה, יכולה להוות דוגמה ללמידה וחשיבה.

# data[].attributes.body
לאה יוספי

# data[].attributes.headline
שילוב של החשיבה במקצועות הלימוד, תעודד למידה מעמיקה של תוכני המקצועות והן ותיצור הזדמנויות לחשיבה מעמיקה על בסיס ידע עשיר. 

# data[].attributes.subject
שילוב של החשיבה במקצועות הלימוד, תעודד למידה מעמיקה של תוכני המקצועות והן ותיצור הזדמנויות לחשיבה מעמיקה על בסיס ידע עשיר. 

# data[].attributes.body
הידע מורכב ומבוסס על קשרים ויחסים ואינו רכיבי מידע נפרדים המפוזרים כחלקי לגו.
יהל קדם

# data[].attributes.headline
תהליכי חשיבה הם תהליכים ועשירים, לדוגמא: הבניית מושג, חקר, קבלת החלטות ופתרון בעיות. תלמיד המבצע  תהליכי חשיבה בעצם מפעיל מספר אסטרטגיות חשיבה. אני חושבת שחשוב שכל תלמיד בבית ספר יתנסה בשימוש בתהליכי חשיבה במגוון השיעורים השונים.

# data[].attributes.subject
תהליכי חשיבה הם תהליכים ועשירים, לדוגמא: הבניית מושג, חקר, קבלת החלטות ופתרון בעיות. תלמיד המבצע  תהליכי חשיבה בעצם מפעיל מספר אסטרטגיות חשיבה. אני חושבת שחשוב שכל תלמיד בבית ספר יתנסה בשימוש בתהליכי חשיבה במגוון השיעורים השונים.

# data[].attributes.body
אושרית דודו

# data[].attributes.headline
הקריאה חידדה לי את התובנה כי יש לשלב בין ידע מטה קוגנטיבי ובין הוראה מפורשת. שילוב זה יאפשר לתלמיד ללמוד לזהות ולשפר את סוג החשיבה שלו. 

# data[].attributes.subject
הקריאה חידדה לי את התובנה כי יש לשלב בין ידע מטה קוגנטיבי ובין הוראה מפורשת. שילוב זה יאפשר לתלמיד ללמוד לזהות ולשפר את סוג החשיבה שלו. 

# data[].attributes.body
אם נקפיד לדבר ב״שפת החשיבה״ בתהליכים אלו, נמליל להם באופן מטבי את הידע האסטרטגי ונאפשר להם לזהות ביתר קלות את האסטרטגיות המתאימות להם.
מיכל אריאלי נעים

# data[].attributes.headline
מורה צריך להיות מגוון לדאוג להשתמש במיומנויות אלה על מנת לתת מענה לתלמיד לגרום לו להיות סקרן  לשאול שאלות וללמוד בצורה פעילה

# data[].attributes.subject
מורה צריך להיות מגוון לדאוג להשתמש במיומנויות אלה על מנת לתת מענה לתלמיד לגרום לו להיות סקרן  לשאול שאלות וללמוד בצורה פעילה

# data[].attributes.body
מסעדי גזאוי

# data[].attributes.headline
מיומנויות אלו, אלו כפי שמתואר, היא מביאה את התלמידים לרמה גבוהה. התלמיד הוא בעצמו מגיע לידע רב. ולכן חשוב לתת מענה לחקר, לעצמאות בלמידה כך שהלמידה הופכת למשמעותית.

# data[].attributes.subject
מיומנויות אלו, אלו כפי שמתואר, היא מביאה את התלמידים לרמה גבוהה. התלמיד הוא בעצמו מגיע לידע רב. ולכן חשוב לתת מענה לחקר, לעצמאות בלמידה כך שהלמידה הופכת למשמעותית.

# data[].attributes.body
ללי שוחט(לאה)

# data[].attributes.headline
כאשר תלמיד לומד בצורה פעילה ומשמעותית אשר מפתחת את החשיבה מובילה את התלמיד להשתמש בהקשרים רבים אשר מפתחות את החשיבה והתובנה של הנלמד. אסטרטגיות החשיבה חייבות להיות בכל המקצועות כדי לאפשר לתלמיד לעשות את המעבר של הידע ממקצוע למקצוע. הבניית הידע החדש מתרחשת באמצעות אסטרטגיות חשיבה רבות כגון: השוואה , הסקת מסקנות, זיהוי בעיה או צורך.יש חשיבות רבה  לפיתוח חשיבה ביקורתית המאפשרת לתלמיד להעריך ולבחון את הידע  כגון: בעד או נגד , מסכים או לא מסכים...רפלקציה אישית של התלמיד על התובנות או הידע שנלמד באופן עצמאי חשובה מאוד. 

# data[].attributes.subject
כאשר תלמיד לומד בצורה פעילה ומשמעותית אשר מפתחת את החשיבה מובילה את התלמיד להשתמש בהקשרים רבים אשר מפתחות את החשיבה והתובנה של הנלמד. אסטרטגיות החשיבה חייבות להיות בכל המקצועות כדי לאפשר לתלמיד לעשות את המעבר של הידע ממקצוע למקצוע. הבניית הידע החדש מתרחשת באמצעות אסטרטגיות חשיבה רבות כגון: השוואה , הסקת מסקנות, זיהוי בעיה או צורך.יש חשיבות רבה  לפיתוח חשיבה ביקורתית המאפשרת לתלמיד להעריך ולבחון את הידע  כגון: בעד או נגד , מסכים או לא מסכים...רפלקציה אישית של התלמיד על התובנות או הידע שנלמד באופן עצמאי חשובה מאוד. 

# data[].attributes.body
בת חן הורוביץ

# data[].attributes.headline
שימוש באסטרטגיות ללמידה והבנת ידע קיים הוא חיוני כמובן בכל מקרה למידה אך אני מעלה אותה דילמה האם תלמיד ביסודי יכול לרדת לעומק ההבנה עם למידה של שפה זרה ולדעת מה הכוונה של כל שאלה שנשאלת ע"י המורה??? אני חושבת רק אם המורה מכוון למטרה מסוימת  והוא זה שמפעיל את התלמידים בשאלות חשיבה ייתכן שהוא יוכל הגיע איתם. הידע יהיה פעיל רק שמורה מנגיש אותו התלמיד אין לו את האמצעים להיות פעיל דיו . סנא סאקאללה

# data[].attributes.subject
שימוש באסטרטגיות ללמידה והבנת ידע קיים הוא חיוני כמובן בכל מקרה למידה אך אני מעלה אותה דילמה האם תלמיד ביסודי יכול לרדת לעומק ההבנה עם למידה של שפה זרה ולדעת מה הכוונה של כל שאלה שנשאלת ע"י המורה??? אני חושבת רק אם המורה מכוון למטרה מסוימת  והוא זה שמפעיל את התלמידים בשאלות חשיבה ייתכן שהוא יוכל הגיע איתם. הידע יהיה פעיל רק שמורה מנגיש אותו התלמיד אין לו את האמצעים להיות פעיל דיו . סנא סאקאללה

# data[].attributes.headline
המיומנויות הללו של שאילת שאלות, טיעון, השוואה, מיון , אבחנה בין עיקר וטפל והפעלת בקרה על הלמידה ועל החשיבה הינן מיומנויות חשובות מעין כמוהן, הרבה יותר מאיסוף ידע, שכן הידע היום קיים באופן פתוח וגלוי באינטרנט וכל מי שמעוניין יכול לגשת אליו. לעומת זאת , הקניית מיומנויות אלה היא תהליך שתלמיד צריך לעבור והן תיתנה לו את הכלים להשתמש בידע הזמין ולהתאים אותו לצרכיו. הגמישות בחשיבה, היכולת למיין את החומר האינסופי הקיים ולהבחין בין עיקר לטפל לדעתי הינה מהות הלמידה במאה ה-21.

# data[].attributes.subject
המיומנויות הללו של שאילת שאלות, טיעון, השוואה, מיון , אבחנה בין עיקר וטפל והפעלת בקרה על הלמידה ועל החשיבה הינן מיומנויות חשובות מעין כמוהן, הרבה יותר מאיסוף ידע, שכן הידע היום קיים באופן פתוח וגלוי באינטרנט וכל מי שמעוניין יכול לגשת אליו. לעומת זאת , הקניית מיומנויות אלה היא תהליך שתלמיד צריך לעבור והן תיתנה לו את הכלים להשתמש בידע הזמין ולהתאים אותו לצרכיו. הגמישות בחשיבה, היכולת למיין את החומר האינסופי הקיים ולהבחין בין עיקר לטפל לדעתי הינה מהות הלמידה במאה ה-21.

# data[].attributes.body
לילך קופל פלס

# data[].attributes.headline
שימוש באסטרטגיות הלמידה והחשיבה ולמידה מודעת צריכות לבוא לידי ביטוי כבר בשלב התכנון והמטרות. ההגדרות וההמשגה של המונחים נחוצים לנו בכדי שהמטרות בתכנון תהיינה מדויקות ורלוונטיות. 

# data[].attributes.subject
שימוש באסטרטגיות הלמידה והחשיבה ולמידה מודעת צריכות לבוא לידי ביטוי כבר בשלב התכנון והמטרות. ההגדרות וההמשגה של המונחים נחוצים לנו בכדי שהמטרות בתכנון תהיינה מדויקות ורלוונטיות. 

# data[].attributes.body
אייל

# data[].attributes.headline
תובנות לאחר קריאה.

# data[].attributes.subject
תובנות לאחר קריאה.

# data[].attributes.body
לומד עצמאי,מפעיל חשיבה וביקורת,הסקת מסקנות.. ועוד ועוד.. אלו הם חלק מהתוצר של פיתוח חשיבה ותהליכי חשיבה אצל התלמיד.
אני מאמינה שכאשר יש למידה משמעותית וחוויתית כל הנ"ל יבואו לידי ביטוי.
למידה שהותירה רושם אצל התלמיד נחקקת בזכרונו ומלווה אותו.
אף הבניית ידע חדש מתבצעת כתהליך באמצעות אסטרטגיות חשיבה שונות כל זה על ידי חשיבה ביקורתית הן בשיח והן כחלק מתהליך למידה.
יפעת ישראל..ו.

# data[].attributes.headline
תובנות  ומחשבות בעקבות הדברים:

# data[].attributes.subject
תובנות  ומחשבות בעקבות הדברים:

# data[].attributes.body
התייחסות לאקטיביות של התלמיד .
בניית  מאגר אוצר מילים  של שפת החשיבה.
התייחסות ליישום הידע במצבים ונושאים חדשים.
הבנה  שהשיעור יכול להתפתח לעוד כיוונים שאני לא חשבתי עליהם דרך שימוש באסטרטגיות אלו.

חני מרקוביץ

# data[].attributes.headline
התלמיד עצמו הוא זה שמבנה את הידע. חשוב לאפשר לו לחקור, להטיל ספק, לנסות לסתור את העובדות, להגיע למסקנות בכוחות עצמו, על מנת שהידע יהיה ידע פעיל, שיהיה לתלמיד שימוש בידע זה במגוון של תחומי דעת. תפקיד המורה הוא להפוך את הידע למשמעותי עבור התלמיד.

# data[].attributes.subject
התלמיד עצמו הוא זה שמבנה את הידע. חשוב לאפשר לו לחקור, להטיל ספק, לנסות לסתור את העובדות, להגיע למסקנות בכוחות עצמו, על מנת שהידע יהיה ידע פעיל, שיהיה לתלמיד שימוש בידע זה במגוון של תחומי דעת. תפקיד המורה הוא להפוך את הידע למשמעותי עבור התלמיד.

# data[].attributes.body
מיכל שטיינברג

# data[].attributes.headline
בשיעורי השפה הערבית, אני מנסה להקנות לתלמידים שלי אסטרטגיות של חשיבה, על ידי שאילת שאלות תוך כדי העלאת דעות ואפשרויות והשערות, על מנת להגיע למסקנות או להשוואה או כל הצגה שתלמד הבנה, למען יצירת תהליך של חשיבה פעיל, יוצר, מעריך ומבקר.

# data[].attributes.subject
בשיעורי השפה הערבית, אני מנסה להקנות לתלמידים שלי אסטרטגיות של חשיבה, על ידי שאילת שאלות תוך כדי העלאת דעות ואפשרויות והשערות, על מנת להגיע למסקנות או להשוואה או כל הצגה שתלמד הבנה, למען יצירת תהליך של חשיבה פעיל, יוצר, מעריך ומבקר.

# data[].attributes.body
באחד השיעורים על טקסט שמטרתו לשכנע את הקורא בחשיבות ותרומת "הצחוק", שאלתי שאלה: מהי דעתכם דעת המחבר: האם הוא בעד או נגד הצחוק? תוך כדי שיחה מקריאה של שתי הפסקאות הראשונות, היו דעות שונות בין התלמידים. אז ביקשתי מהם לעקוב אחרי הקריאה, ולמצוא תוך כדי קריאה טיעוני בעד וטיעוני נגד, ואז נחליט ביחד את כוונת המחבר ומטרתו.
ואכן, כך היה.
על ידי אסטרטגיות של טיעון ומיון הגענו למסקנות, ויכולתי להקנות תהליך של חשיבה המתאים לסוגי טקסט כאלה אחרים, וכמובן החשיבות לעריכת מטה קוגניציה באופן שוטף על תהליך זה.
מתיל קנדלפת

# data[].attributes.headline
כל תהליך חשיבה מורכב מהפעלת אסטרטגיות שונות המביאות את התלמיד להשלמת התהליך.

# data[].attributes.subject
כל תהליך חשיבה מורכב מהפעלת אסטרטגיות שונות המביאות את התלמיד להשלמת התהליך.

# data[].attributes.body
תהליכים מטהקוגנטיביים מקדמים יכולות קוגנטיביות בתחומים שונים.
כאשר התלמידים יוצרים בעצמם את הידע המטה- אסטרטגי באמצעות רפלקציה על תהליכי החשיבה שלהם ויוצרים הכללות, מתאפשרת למידה טובה בהרבה מאשר דרך למידה סבילה של עקרונות מופשטים.
פאר לי כהן