# data[].attributes.body
Stele duble.Stele variabile și nestaționare.Găuri negre.    Ștefan Mihai, cl.12b

# data[].attributes.headline
Caracteristicile stelelor.Spectre stelare.Clasificarea spectrală a stelelor.Evoluția stelelor.   Ștefan Mihai,cl.12b

# data[].attributes.subject
Caracteristicile stelelor.Spectre stelare.Clasificarea spectrală a stelelor.Evoluția stelelor.   Ștefan Mihai,cl.12b

# data[].attributes.body
Stelele. Caracteristici

principale. Clasificarea şi evoluţia stelelor

Diagrama Hertzsprung-Russell e folosită pentru determinarea tipului și vârstei unei stele. Temperatura suprafeței stelei (calculată în funcție de culoarea luminii pe care o emite) este comparată cu strălucirea ei și steaua e clasificată in funcție de poziția sa pe diagramă. Conform acestei diagrame, stelele sunt casificate în felul următor: strălucitoare(mari), palide(mici), fierbinți(tinere) și reci(bătrâne).

Pitice albe

Hypergigante

Gigante

Supergigante

Cele mai fierbinţi sînt stelele albastre,

urmate de stelele albe care sînt mai reci,

apoi de cele galbene, portocalii. Cele mai reci

se consideră stelele roşii.

Subpitice

Gigante luminoase

Subgigante

Pitice cenusii

Pitice rosii

Stele roşii

Steaua Sirius (constelaţia Cîinele-Mare)

Stele albe

Steaua Vega (constelaţia Lira)

Nebuloasa Crab

🤬 se nasc stelele

Clasificarea

stelelor

După strălucirile lor absolute și după temperaturile sau spectrele lor:

- stele normale, (cele din secvență principală),

- stele gigante, (de diferite categorii),

- stele pitice albe,

- stele subpitice.

După existența sateliților care le însoțesc (cu sateliți luminoși sau sateliți întunecați):

- stele duble.

- stele multiple,

- sisteme planetare.

După modul de strălucire:

- stele cu strălucire constantă,

- stele cu strălucire variabilă, periodică sau neregulată, datorită pulsațiilor intrinseci sau exploziilor

Steaua Pistol si nebuloasa

Sfârșitul unei stele

Ce este o stea?

Cassiopeea A este rămăşita unei stele masive care a explodat ca supernovă acum 325 de ani

O stea este în general un anumit tip de corp ceresc din cosmos, masiv și strălucitor, deseori de formă aproximativ sferică, alcătuit din plasmă în oarecare echilibru hidrostatic, și care a produs în trecut sau încă mai produce și azi energie pe baza reacțiilor de fuziune atomică din interiorul său.

Stelele „împodobesc” cerul nocturn. Pentru un observator terestru ele apar ca puncte de diverse culori, cu un diametru aparent egal dar cu fluctuații de luminozitate. Ochiul uman distinge pe cerul nocturn până la circa 6.000 de stele.
Nașterea" unei stele are loc în decursul milioanelor de ani, pe parcursul mai multor etape: în interiorul unui nor molecular se formează globule, care cu timpul se transformă în protostele și apoi în stele.

Luminozitatea stelelor

Luminozitatea unei stele este strălucirea intrinsecă sau totalitatea radiațiilor emise pe secundă. Energia stelelor este generată de reacțiile termonucleare care se produc în interiorul acestora. Luminozitatea depinde și de vârsta stelei. Luminozitatea stelelor variază mult de la stea la stea. Stelele pot avea o luminozitate chiar și de 500 000 de ori mai intensă decât a Soarelui nostru.

Atmosfera stelară Singura parte vizibilă a unei stele este atmosfera. De exemplu, atmosfera soarelui are înălțimea de 320 de km și diametrul de 1.392.000 de km. Chiar atunci când atmosfera este relativ mică în comparație cu dimensiunea stelei, astronomii pot aduna de la ea informații importante despre stea.

Magnitudinea stelelor

Magnitudinea aparentă nu redă strălucirea reală a stelelor. Unele stele pot apărea cu o magnitudine aparentă mică, doar pentru că sunt la o distanță foarte mare de pământ. De aceea, astronomii folosesc și o altă magnitudine, numită magnitudine absolută (sau intrinsecă), și care redă factorul de strălucire după proprietățile fizice ale stelei.

# data[].attributes.body
Graur Nicolae

# data[].attributes.body
Graur Nicolae

# data[].attributes.body
Lozovanu Mihai

# data[].attributes.body
Compozitia interna

In compozitia soarelui se regasesc practic toate elementele chimice,insa predomina hidrogenul( 70%) si heliul (29%).

Caracteristici generale

Evolutia soarelui

Soarele se roteste in jurul axei sale in acelasi sens ca si pamintul.

Soarele este o stea obisnuita cu diametrul de 109 ori si masa de 333000 de ori mai mare decit ale Pamintului. El se afla la circa 150 mln. km de Pamint.Acesta reprezinta o sfera de plasma avind densitatea medie de 1410 kg/m3. Temperatura suprafetei vizibile a soarelui este de circa 6000 K.

Conform modelelor actuale de evolutie a stelelor, Soarele are virsta de 4.6 miliarde de ani si este la mijlocul duratei sale de viata.

Coroana solara

Este partea exterioara extrem de rarefiata a atmosferei solare,care trece treptat in mediul interplanetar sub forma vintului solar care se propaga de la soare.

Cromosfera

In coroana sint observate foarmatiuni active numite proturberante,ce reprezinta nori densi de plasma.

Este un strat ce se afla deasupra fotosferei de la 12000-15000.Stralucirea ei este de sute de ori mai slaba decit a fotosferei.Are o structura neomogena mai pronuntata.

Cele mai mici formatiuni pe suprafata cromosteferi sunt "spicule".

Atmosfera solara

Fotosfera:

- grosimea -> 200 km

- desitatea gazului de mii de ori mai mare ca a pamintului

- stralucirea discului solar este in descrestere de la centrul discului spre marginile lui

- are o "structura granulara"

- pe suprafata se formeaza "pete solare"

# data[].attributes.body
Dicusara Adriana

# data[].attributes.body
Grosu Petru

# data[].attributes.body
Lozovanu Mihai

# data[].attributes.body
Grosu Petru

# data[].attributes.body
Planete gigantice. Planete din grupul terestru.

# data[].attributes.body
Ursachi Andreea

# data[].attributes.body
23.03.2020

# data[].attributes.body
Custurov Dumitru
Data. 22.03.20
Fizica

# data[].attributes.body
Stimați elevi, atașați pe acest perete proiectele voastre (În partea de jos, dreapta, este un + , apăsați și completați căsuța care vă apare). Proiectul să fie însoțit de numele, prenumele vostru, așa încât să vă pot identifica și data realizării.