# data[].attributes.body
Gerenukit ovat ujoja laumaeläimiä. Ryhmissä pysyminen on tehokas keino petoeläimiä vastaan. Gerenukin pitkä kaula ja vahvat takajalat auttavat sitä syömään alueen muita elukoita korkeammalta. Se ei myöskään tarvitse vettä, mikä on hyvä kuivilla alueilla.
Gerenukin seistessä takajaloillaan se saa helposti ruokaa, mutta on myös hyvin naamioitunut ympäristöönsä.
Koevoluutiota on ehkä tapahtunut, kun pensaat ovat kehittyneet korkeammiksi, ja gerenukki on kehittänyt itselleen pitkän kaulan ja tavan seistä pystyssä.

# data[].attributes.body
Gerenukki, eli litocranius walleri, on sukunsa ainoa laji.
Domeeni: | Aitotumaiset
Kunta: | Eläinkunta
Pääjakso: | Selkäjänteiset
Alajakso: | Selkärankaiset
Luokka: | Nisäkkäät
Lahko: | Sorkkaeläimet
Heimo: | Onttosarviset
Alaheimo: | Gasellit

# data[].attributes.body
Gerenukeilla on erikoisen pitkä kaula ja hyvin pieni pää. Niiden jalat ovat hyvin hennot ja pitkät. Urokset kasvattavat itselleen sarvet, joilla ne taistelevat naaraista. Yleisväritykseltään niiden selkä on tummanruskea, kyljet vaaleanruskeat ja vatsapuoli vaalea.

# data[].attributes.body
Gerenukki on saaliseläin omassa ympäristössään.
Gerenukit pystyvät syömään lehtiä ja versoja korkeammalta kuin alueen muut kasvinsyöjät. Lajin ei tarvitse liikkua sadekausien mukaan, toisin kuin useimpien muiden alueen eläinten.

# data[].attributes.body
Gerenukkeja asuu vain Itä-Afrikassa. Niiden elinympäristönä on kuivat pensassavannit. Gerenukit pysyvät elämänsä aikana pienellä alueella, sillä sen ei tarvitse liikkua sadekausien mukaan. Lajin ei tarvitse juoda.
Gerenukkeja metsästävät erikokoiset petoeläimet mesimäyristä leijoniin.
Laji on sopeutunut ympäristöönsä värityksen ja ruumiinrakenteensa avulla. Se ei tarvitse juoksevaa vettä, ja syödessään gerenukki nousee kahden jalan varaan. Tämän ja pitkän kaulansa avulla se saa helposti ravintoaan, matalien puiden ja pensaiden lehtiä.

# data[].attributes.body
Gerenukki lisääntyy suvullisesti, sisäisen hedelmöityksen kautta.
Kiima-aikanaan gerenukit kerääntyvät yhteen, jolloin urokset taistelevat toisiaan vastaan sarvillaan saadakseen naaraita.
Laji on K-strateginen, naaraat poikivat yhden tai kaksi poikasta kerrallaan, ja se huolehtii niistä jopa vuoden.

# data[].attributes.body
Eli kirahviantilooppi