# data[].attributes.attachment_link.description
Hea üliõpilane!
Minu nimi on Kristina ning olen alushariduse pedagoogika esimese kursuse tudeng. Käesoleva küsimustikuga soovin teada, kui palju teavad üliõpilased erinevatest psüühikahäiretest. Küsimustik koosneb 13 küsimusest ning võtab aega umbes 10 minutit. Kõik vastused jäävad anonüümseks! Ait…

# data[].attributes.attachment_link.description
Hea testitäitja! Järgnevas testis tahan teada, kui palju tead sina psüühikahäiretest. Test sisaldab 9. küsimust.

# data[].attributes.attachment_link.description
Minu nimi on Helerin Anspeeter ja olen pärit Saaremaalt. Peale keskkooli lõpetamist õppisin Kuressaare Ametikoolis kondiitri eriala ja Tallinna Ehituskoolis maalri eriala. Oma suved olen veetnud töötades Angla Pärandkultuurikeskuses nii klienditeenindajana kui kondiitrina. Nüüd aga alustasin õpinguid Tallinna Ülikoolis Alushariduse Peadgoogia alal. Olen sõbralik ja aktiivne. Meeldib tegeleda rahvatantsu ja võrkpalliga.

# data[].attributes.headline
Testide ja küsimustike koostamine Google docs'is

# data[].attributes.subject
Testide ja küsimustike koostamine Google docs'is

# data[].attributes.headline
Koostöine kirjutis Õppimine kõrgkoolis aineks

# data[].attributes.subject
Koostöine kirjutis Õppimine kõrgkoolis aineks

# data[].attributes.body
Kasutasime Google drive'i, et koos kirjutada akadeemilist teksti

# data[].attributes.headline
Kasutab erinevaid IKT võimalusi õppeprotsessi planeerimisel ja läbiviimisel

# data[].attributes.subject
Kasutab erinevaid IKT võimalusi õppeprotsessi planeerimisel ja läbiviimisel

# data[].attributes.headline
Analüüsib ja hindab IKT vahendite sobivust ning nende kasutamise võimalusi õppeprotsessis

# data[].attributes.subject
Analüüsib ja hindab IKT vahendite sobivust ning nende kasutamise võimalusi õppeprotsessis

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hei! Minu nimi on Kristina Oidjärv ning olen 20. aastane tudeng. Oma elus olen elanud mitmetes erinevates Eesti kohtades, alustades Tõstamaaga ning lõpetades Kiisaga, kus hetkelgi elan. Sündinud olen tegelikkuses Pärnus, kuid enamuse aja oma elust olen elanud Tallinnas. Oma põhikooli aastad veetsin Tallinnas koolis käies, kuid keskkooli lõpetasin Tartu Tamme Gümnaasiumi meditsiinisuunas. Peale keskkooli lõppu ei teadnud ma, mida edasi õppima minna, kuid oma vabal aastal töötasin lapsehoidjana ning leidsin, et lastega olemine ning mängimine on asi, mis mulle meeldib. Sellepärast asusingi õppima Tallinna Ülikooli alushariduse pedagoogi erialale. Vabal ajal tegelen raamatute lugemisega, muusika kuulamisega ning mängin ka arvutimänge.

Minu sooviks on rohkem teada saada haridustehnoloogiast ning mida see endast täpselt sisaldab. Kuna puutun selle teemaga esimest korda kokku, siis on hetkel minu teadmised selles valdkonnas väikesed. Tahaksin õppida, kuidas tehnoloogia vahendeid kasutada lasteaialaste õpetamisel ning milliseid põnevaid mänge ja ülesandeid saaks nendega välja mõelda.

Peamiseks eesmärgiks on võtta sellelt kursuselt kõik, mis võimalik. Õppida võimalikult palju ning anda omalt poolt kõik, et siin kursusel hästi läheks.

Et saavutada oma eesmärgid, pean osalema aktiivselt õppetöös. Käima nii paljudes loengutes, kui võimalik ning tegema ära kõik vajalikud tööd ning praktikad. Peaksin ka kindlasti netist lugema ja uurima teemade kohta, mida käsitleme ning võib-olla arutama ka kursusekaaslastega erinevaid mõtteid. Järjekorras ma hetkel veel kindel pole, kuid kõik algab ikka loengutes käimisega, nii et alustan sellest.

Vahenditeks pean kindlasti kõiki kursuse materjale, loengutes räägitut, internetis ja raamatutes leiduvaid materjale ja uurimusi ning ka kursusekaaslaste mõtteid.

Ma arvan, et oma eesmärgid loen saavutatuks siis, kui oskan antud teemast teistele rääkida; saan ise aru, kui teised antud teemadest räägivad ning oskan kaasa rääkida. Oma teadmisi saan hinnata ka õppejõu tagasiside kaudu.

Õppimine ja õpetamine. mina õppijana ning minu ootused ja soovid.

Iga inimene on enda elu jooksul nii õppija kui ka õpetaja rollis. Mõisted „õppimine" ja „õpetamine" on omavahel väga tihedalt seotud. Mõlemal juhul peab inimene olema teadlik asjadest, mida talle õpetatakse või mida ta õppinud on ning tahab edasi õpetada. Õppimine toimub siis, kui inimene on ise motiveeritud ennast harima ning info, mida ta õpib jääb talle meelde. Õppimine ei tähenda tuupimist. Õppimine toimub siis, kui inimene võtab talle räägitud info, protsessib seda ning suudab luua seoseid õpitu ja päris olukordade vahel. Õpetamine on tegevus, mida me teeme igapäev. Õpetamise korral anname meie edasi informatsiooni, mida oleme kuulnud või millest lugenud. Õpetamise korral oleme jaganud teadmisi kellegi teisega ning teine inimene on saanud teada asjadest, mida ta varasemalt ei teadnud.

Õpetaja/õppejõu ülesandeks on teha õppimine võimalikult huvitavaks ning lõbusaks. Õppimine ei saa olla edukas, kui õpetaja/õppejõud loeb esitluses oleva teksti robootse häälega slaidilt maha või tutvustab teemasid ilma igasuguse entusiasmita. Õpetamise viis, mida kasutatakse peab olema piisavalt kerge, et igal inimesel oleks võimalik aru saada teemast, mida üritatakse selgitada. Ülikoolis õppides ongi peamine rõhk õppejõududel, et nemad teeksid teemad ja loengud võimalikult põnevad. Kuna tudengid tulevad ülikooli gümnaasiumist, kus õpetatakse üldisi teemasid, siis on neil alguses raske ülikooliga kohaneda. Ülikoolis ei toimu matemaatika valemite või bioloogia protsesside õpetamine. Iga suund õpib kindlaid teemasid, mis on seotud nende erialaga ning õppejõudude töö on teha informatsioon tudengitele võimalikult kättesaadavaks. Loomulikult peab tudeng ise ka tahtma õppida, tudeng peab kasutama ära temale loodud võimalusi ning võtma nendest kõik. Ainult nii toimub aktiivne õppimine tudengi poolt ning aktiivne õpetamine õppejõu poolt.

Üliõpilane on keegi, kes on motiveeritud õppima eriala, millega ta tulevikus soovib tegeleda. Kui ta isegi ei hakka tulevikus selle erialaga tegelema, tulevad tal õpitud teadmised kasuks igas olukorras. Tulevane tudeng peab olema õpivalmis. Ta peab olema keegi, kes võtab viimast sellest, mida ülikool pakub. Üliõpilane peab teadma, mida ta koolilt saada tahab. Kui inimene ei ole endas kindel ning ei tea, mida ta tahab, ei saa ta olla edukas õpiprotsessides. Talle jäävad segaseks ülesanded ja loengud, sest ta pole saja protsendiliselt õppimisse süvenenud. Ta peab olema viisakas, nii õppejõudude kui ka teiste tudengite vastu. Loengutes käies peab ta näitama üles lugupidamist, ta peab kuulama õppejõudu ning laskma teistel õpilastel tegeleda õppimisega. Üliõpilaseks olek annab väga palju võimalusi. Ma saan õppida teemat, mis mind tõsiselt huvitab. Mul on võimalus tutvuda uute ja põnevate inimestega, osaleda erinevatel üritustel ning tegeleda eneseleidmisega. Ülikool pakub ka võimalusi maailma nägemiseks. Võimalus käia välismaal koolis või praktikal on erakordne ning olen väga tänulik, et ülikool teeb endast kõik, et meile seda pakkuda.

Õppejõududelt ootan ma kõige enam mõistvat ja ausat suhtumist. Ma loodan, et hinnatakse tehtud töid ja märgatakse pingutusi, mida tudeng on teinud. Õppejõud peaksid pakkuma õpetlikke ja põnevaid loenguid, lugemissoovitusi ning nende poolt antud tagasiside peaks olema võimalikult aus ning õpilast motiveeriv. Ülikoolis käimine on gümnaasiumist totaalselt erinev. Ülikool tähendab rohket iseseisvat tööd, iseseisvat lugemist ning palju palju pingutusi. Ülikool ei ole koht, kus õppejõud utsitavad sind tagant ja sunnivad sind midagi tegema. Õpilane peab olema ise hästi aktiivne ja õpivalmis.

Kõige paremad õppimist toetavad tegurid on siiski loengud. Loengutes käies õpin kõige rohkem, sest õppejõud seletab materjali lahti, toob näiteid ning seostab kõike päris eluga. Loomulikult toetavad õppimist ka erialased raamatud ja uurimused. Lugedes teiste mõtteid saame ise ka uut informatsiooni ning uusi teadmisi, mis võivad erineda meie enda omadest. Teiste mõtted aitavad avardada meie enda silmaringi ning õppimine võib olla veelgi edukam. Õppimist võib takistada kogu muu elu. Näiteks sõbrad, kes ei pruugi omada samu vaateid koolis käimise suhtes. Kindlasti takistab õppimist ka arvutis olek ja televiisori vaatamine. Õppimine võib muutuda ka raskeks siis, kui tekib motivatsiooni puudus. Kui inimene ei oska ennast ise motiveerida, siis on koolis käimine tema jaoks väga vaevaline.

Tehnoloogia on kõikjal meie ümber. See mõjutab meie õppimist, suhteid ning tervist. Tänapäeval oskavad tehnoloogia vahendeid kasutada peaaegu kõik. Alustades väikestest lasteaia lastest ning lõpetades väärikate pensionäridega. Kuid kas väikesed lapsed teavad, milliseid otsuseid teha, et tehnoloogiavahendite kasutamine oleks kõige turvalisem?

Enamasti kasutab laps tehnoloogia vaheneid, et mängida nendes erinevad mänge. Mängude mängimine võib olla kohati hariv tegevus, kuid sellega võivad kaasneda ka erinevad riskid. Paljudel mängudel on reklaamid, mis on tavaliselt sellise sisuga, et laps tahab nende peale klikkida. Selline käitumine võib aga lapsele saatuslikuks saada. Reklaamid viivad lapse uuele saitidele, millega ta pole varem kokkupuutunud. Need saidid võivad küsida lapselt erinevat infot tema enda kui ka tema elukoha kohta. Kui last pole selle koha pealt piisavalt haritud, võivad tagajärjed väga halvad olla. Reklaamidele klikkimine võib lapse nutiseadmesse tõmmata ka erinevaid viiruseid. Viirused võimaldavad häkkeritel lapse seadmes olevale infole lähedale pääseda ning saadud infot halvasti ära kasutada. Selleks tulekski vanematel silm peal hoida enda lapse tegevusel. Vanemad peavad lapsele seletama ohte, mis võivad erinevatelt saitidelt tulla. Kui laps näeb mängus või veebilehel reklaami, peaks ta ilmtingimata seda vältima. Kui tema tehnoloogia seadmele peaksid ilmuma kirjad, mille tähtsuses ja olulisuses võib ta kahelda, peaks ta sellest koheselt teavitama täiskasvanut, kes oskab teda suunata ning talle selgeks teha hea ja halva.

Lisaks reklaamidele ja viirustele võivad tehnoloogia vahendid lapse tervist ohustada. Enamasti on lastel sülearvutid või nutitelefonid, mida kasutatakse vales keskkonnas. Laps istub diivanil, arvuti süles ning ta ei mõtle sellele, kuidas tema positsioon ta selga koormab või kuidas tema silmad väsivad kiiremini, sest ekraan on talle liiga lähedal. Kõige parem viis arvuti kasutamiseks on panna see laua taha nii, et laps on sellest piisavalt kaugel, kuid samas nii lähedal, et ta näeb korralikult, mis seal toimub. Lapsele tuleks muretseda tool, mis toetab tema selga ning mis on piisavalt madal, et tema jalad ulatuksid maha. Arvuti ja hiir peaksid lapsest olema nii kaugel, et tal on võimalik oma käsi laua peale toetada. See on oluline sellepärast, et muidu tema käed väsivad liiga kiiresti ning ta hakkab neid väsimise korral rohkem koormama. Liigne koormus võib kaasa tuua erinevad liigesevalud. Kindlasti ei tohiks laps arvutit kasutada rohkem tund korraga. Liigne silmade pingutamine on lapsele väga kahjulik. Loomulikult arvestab iga vanem ise aja, mis ta lubab lapsel arvutis olla, kuid kindlasti peaks vanem teadma ohtudest, mis võivad kaasneda liigse järjestikkuse kasutamiseks.

IKT vahendid ei ole alati kahjulikud. Tänapäeval on loodud palju erinevaid veebilehekülgi ning äppe, mis võivad lapse arengule suuresti kaasa aidata. Lapsel on võimalus õppida mitut erinevat moodi. On olemas õppemängud, videod ning erinevad jutulehed, mis võimaldavad lapsel lõbusasti infot omandada. Enamasti on sellised veebilehed hästi lastesõbralikud ning vanem ei pea muretsema sellepärast, et laps satub keelatud veebilehtedele.

Korrektsel ja turvalisel tehnoloogia kasutamisel on täiskasvanul suur roll. Eriti just lapsevanemal. Tavaliselt hakkab lapst IKT vahendeid kasutama kodus. Seetõttu peabki vanem enne kasutamist tegema lapsele selgeks kõik riskid, mis võivad tekkida. Kõige tähtsam on lapsele selgeks teha, et mitte mingitel veebilehtedel ei tohi ilma vanema loata sisestada enda isikuandmeid. Lapsele võib tunduda ebaloogiline, et miks ta ei tohi sisestada enda nime ja perekonnanime mingile veebilehele, kuid vanema töö ongi selgeks teha see, et nime kaudu on võimalik lapse ja tema pere kohta väga palju infot välja uurida. Loomulikult ei pea ainult vanem kõike kontrollima. Koolis ja ka lasteaias ei saa vanem pidevalt lapsel silma peal hoida. Sellepärast peavad ka õpetajad ja lasteaiaõpetajad suunama lapsi tegema õigeid valikuid ning järgima, et kõik reeglid oleksid paigas. Tänapäeval hakkavad lapsed kasutama IKT vahendeid väga noorest east ning täiskasvanud peavad tagama selle, et nende kasutamine oleks võimalikult turvaline ja riskivaba.

Health and Safety Authority (HSA) - Advice and guidelines for Computer Keyboard Usage (22.09.2018) Külastatud aadressil https://www.youtube.com/watch?v=JIQRVfbOk_s

Screen time: How much is too much time online for your kids? (22.09.2018) Külastatud aadressil h ttp://home.bt.com/tech-gadgets/internet/tablet-smartphone-screen-time-advice-parents-kids-11364191314228

1.Erialane kaasamine (B1)

2. Digitaalsed ressursid (B1)

3. Õpetamine ja õppimine (A2/B1)

5. Õppijate tähtsustamine/motiveerimine (A2)

6. Õppijate digipädevuste hõlbustamine (A2/B1)

Kuna hindasin ennast igas kategoorias suhteliselt madalalt või keskmiselt, siis leian, et peaksin kindlasti ennast nendes valdkondades arendama. Kindlasti kõige nõrgem koht on probleemide lahendamine, mis võivad tekkida digivahendite kasutamisel. Kui oskaksin ise probleeme lahendada, siis oleks elu kohe palju kergem. Tulevikus lasteaias digivahendite kasutamisel pean eelnevalt tutvuma põhjalikult vahenditega ning käima ka täiendavatel koolitustel. Kindlasti tahaksin tutvuda veel tulevikus hindamisstrateegiatega, et näha võimalikke strateegiaid. Ise ma loomulikult neid kasutama ei pea lasteaias töötamisel, kuid enesearendamiseks oleks need väga vajalikud.

Koostasin küsimustiku ja testi Tallinna Ülikooli alushariduspedagoogika esimese kursuse tudengitele. Kuna olen varem küsimustikku koostanud, siis sellega mingeid probleeme ei tekkinud. Küll aga oli natuke raske testi koostamine, sest vastuse variandid tekitasid kohati segadust, kuna ma pole nendega varasemalt kokku puutunud.

Kuna mind väga huvitavad psüühikahäired ning olen nende kohta ka varasemalt uurinud, siis soovisingi teada üliõpilaste teadmisi nende kohta.

Minu küsimustik asub siin: https://goo.gl/forms/o5ZKp3ZVsTPlPBBf2

Minu test asub siin: https://goo.gl/forms/IbpowlhxZddnZUcH2

Küsimustikule kokku vastas 13 inimest.

Küsimustiku kokkuvõte on siin:

# data[].attributes.attachment_link.description
Hei! Minu nimi on Kristina Oidjärv ning olen 20. aastane tudeng. Oma elus olen elanud mitmetes erinevates Eesti kohtades, alustades Tõstamaaga ning lõpetades Kiisaga, kus hetkelgi elan. Sündinud olen tegelikkuses Pärnus, kuid enamuse aja oma elust olen elanud Tallinnas. Oma põhikooli aastad veetsin Tallinnas koolis käies, kuid keskkooli lõpetasin Tartu Tamme Gümnaasiumi meditsiinisuunas.