# data[].attributes.body
- visoka cijena i često slaba isplativost izvlačenja vodika iz spojeva
- obilno curenje vodika kroz spremnike i cjevovode
-opasnost za ozonski sloj jer trenutno reducira ozon u vodu

# data[].attributes.body
- visoka energetska vrijednost
- neograničene količine dostupne u spojevima
- izgaranjem daje kemijski čistu vodu

# data[].attributes.body
- sinteza amonijaka i metanola, za proizvodnju goriva za motorna vozila hidrogenacijom ugljika, nafte i katrana, za zavarivanje i taljenje metala, za punjenje zračnih balona i zračnih brodova, za redukciju metalnih oksida u metale,

radi se na korištenju vodika kao goriva

# data[].attributes.body
- jedna od najraširenijih i najjeftinijih metoda jest piroliza ugljikovodika, primjerice etana:

C₂H2(g) → C₂H4(g) + H2(g)

# data[].attributes.body
- najčešće se dobiva reakcijom cinka i klorovodične kiseline, umjesto koje se često rabi i razrijeđena sumporna kiselina:

Zn(s) + 2 H⁺ → Zn²⁺ + H2(g)

# data[].attributes.body
-  superteški vodik
- za razliku od procija i deuterija je radioaktivan
- oznaka za tricij je ³H ili T
- jezgra tricija sastoji se od jednog protona i dva neutrona
- maseni broj tricija je 3

# data[].attributes.body
-  teški vodik
-  u prirodnoj smjesi izotopa zastupljen s otprilike 0,02 %
- oznaka za deuterij je ²H ili D
- jezgra deuterija sastoji se od jednog protona i jednog neutrona
- maseni broj deuterija je 2

# data[].attributes.body
- običan vodik ili laki vodik
-  najzastupljeniji vodikov izotop
- oznaka za procij je ¹H
-  jezgra procija sastoji se od jednog jedinog protona, bez neutrona
- maseni broj procija je 1

# data[].attributes.body
- izotopi su atomi kemijskog elementa, s istim protonskim, a različitim nukleonskim brojem

# data[].attributes.body
- analogna je običnoj vodi u kojoj su vodikovi atomi zamijenjeni deuterijevim
- gustoća joj je 12,5% veća od obične vode
- koristi se kao usporivač neutrona u reaktorima koji su ujedno i hlađeni teškom vodom
- D20

# data[].attributes.body
- jedan je od najvažnijih spojeva uopće i prijeko potrebna za život na Zemlji
- H20

# data[].attributes.body
- spojevi vodika i kisika
- prema rasporedu atoma u molekuli dijele se na alifatske i cikličke
- alifatski se dijele prema broju dvostrukih veza u molekuli, npr. olefini, diolefini, parafini...
- ciklički mogu biti aromatski (benzen) i cikloparafini

# data[].attributes.body
- spojevi vodika s halogenim elementima, npr. HF, HCI, HBr, HI.
- otapanjem u vodi halogenovodici daju pripadne halogenovodične kiseline

# data[].attributes.body
- spojevi vodika s većinom nemetala i prijelaznih metala
- hidridi prijelaznih metala u pravilu su nestehiometrijski (nisu pravi spojevi)
- npr. BH^4-, ReH9^2-

# data[].attributes.body
- hidridi s najelektropozitivnijim elementima (tj. elementima I. i II. skupine npr. LiH, NaH, KR, CaH2)

# data[].attributes.body
- neodređen položaj u PSE
- neotrovan plin, bez boje, okusa i mirisa
- elementarni vodik je dvoatomna molekula
- reaktivan i lako zapaljiv (čuva se u čeličnim bocama)

# data[].attributes.body
- u svemiru 75% dok na Zemlji samo 0.9%
- nafta, ugljen i zemni plin
- sastavni dio gotovo svih živih bića

# data[].attributes.body
- Henry Cavendish
- 1766. godine
- reakcija vodika i zraka nastaje voda

# data[].attributes.body
VODIK H2