# data[].attributes.attachment_link.description
WWFs Matkalkylator är ett enkelt hjälpmedel för att förstå matens klimatpåverkan. Vad påverkar mycket? Vad påverkar lite? Hur ligger min måltid till? Det går snabbt att se om måltiden du tänkt äta håller sig inom planetens gränser för klimat

# data[].attributes.body
Eftersom det ännu inte är lagligt att sälja insekter som mat i Sverige, så får man inhandla mjölmask i något grannland.

# data[].attributes.attachment_link.title
Insektssallad med chili och vitlök och rostade grönsaker

# data[].attributes.attachment_link.description
Äter vi verkligen mjölmaskar i framtiden? Med tanke på att de är både proteinrika och miljövänliga så får vi nog räkna med att de dyker upp på menyn när våra matvanor måste anpassas efter klimat och befolkning. Här får de gott sällskap av rostad fänkål, morötter och vitlök i en ljummen sallad.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mat produceras med hjälp av jord, sol och vatten. Ju mindre konstigheter som sker vid produktionen desto bättre är det för naturen. Lika mycket som vi tar från jorden när vi skördar behöver återföras till jorden för att den inte ska utarmas. Att variera grödor och använda stallgödsel är därför bra för jorden. Det är också viktigt att avstå så långt som det går från bekämpningsmedel. Att använda bekämpningsmedel innebär inte enbart att det kan finnas rester kvar i det som vi äter. Det innebär också att jorden kan förgiftas och att ekosystem sätt ur spel när insekter, djur och närliggande vattendrag påverkas av medlen.

Det är många som har en åsikt om djur ska vara en del av matproduktionen eller inte. Svaret är dock inte helt enkelt eftersom det finns flera aspekter i frågan. Det skulle vara förödande att göra sig av med alla betande djur eftersom de har en mycket viktig funktion i många ekosystem, där de behövs för att hålla marker öppna. Betesmarker är den naturtyp som har flest arter i vårt land och många av de insekter och växter som lever där är utrotningshotade. När det gäller köttets negativa påverkan på miljön så är det den storskaliga inomhusproduktionen av kött som är den stora boven.

Ungefär en tredjedel av all mat som produceras slängs av olika anledningar. Det är ett stort slöseri med både pengar och resurser. Rutiner, vanor och regler behöver ses över i hela kedjan från odling till matbordet för att minska matsvinnet.

Hur ser framtidens mat ut?

Förutom att vi behöver producera mat som är hållbar för naturen så menar en del forskare också att vi kan behöva odla på helt nya sätt för att den odlingsbara marken i världen ska räcka till. Vi kan behöva växthus med flera våningar och odlingar på tak och väggar inne i stan. Redan nu kan vi se att stadsodlingarna ökar på många håll runt om i världen. Att odla mer i stan ger förutom mat också ökad sysselsättning och en förbättring av den sociala miljön inne i städerna.

För både klimatet och miljöns skull behöver köttproduktionen minskas. En del tror att insekter kan vara en del av lösningen. Det är framför allt vi européer som har problem med att äta insekter. I Afrika, Asien och Sydamerika är insekter som föda ingen nyhet och det anses inte lika konstigt. Insekter innehåller mycket näring, vitaminer och en massa protein, men om de blir framtidens föda återstår att se. Hur som helst blir ätupplevelsen mycket bättre om insekterna mals och används i maträtter istället för att ätas hela.

Ett annat alternativ som en del tror mycket på är odlat kött. Det är kött som inte har sitt ursprung i levande djur utan som har framställts på syntetisk väg genom odling av muskelceller. Det pågår flera forskningsprojekt runt om i världen där kött odlas på olika sätt, men än så länge går det inte att hitta odlat kött i butiker.
Diskussionfrågor
- Tror du att våra matvanor har ändrats om 50 år? Om så på vilket sätt?

# data[].attributes.attachment_link.description
Att äta mer växter och mindre kött är inte bara klimatsmart utan det är också bra för din hälsa. För att jorden ska kunna fortsätta att föda oss är det viktigt att den inte utarmas och att mat produceras på ett hållbart sätt.

# data[].attributes.attachment_link.description
I listan hittar du våra produkters koldioxidmärkning.

# data[].attributes.body
Klimatsmarta tips från klimatkokboken

1. Ät varannan vegetariskt. Minska mängden kött och ät mer vegetariskt. För att halvera utsläppen av växthusgaser från maten du äter - låt varannan av dagens stora måltider, antingen lunch eller middag, vara vegetarisk.

2. Välj kött med omsorg. Köttets klimatpåverkan varierar kraftigt beroende på vilket djurslag köttet kommer från. Om du vill minska klimatpåverkan från din köttkonsumtion, välj kött som ger låga utsläpp av växthusgaser.

3. Välj hållbart fångad fisk. Till exempel fisk och skaldjur miljömärkt med MSC - certifierat hållbart fiske.

4. Ät frukt och grönt - gärna i säsong. Ät gärna mycket grova och lagringståliga grönsaker och rotfrukter, som är i säsong nästan året om i Norden. De påverkar klimatet minimalt. Välj ömtåliga frukter, bär och grönsaker när de är i säsong. Undvik frukt och grönt som transporterats med flyg.

5. Släng mindre mat. Minska ditt onödiga matavfall, matsvinnet. Förvara maten rätt, planera dina inköp och ta hand om dina rester. Sortera ut matavfallet om du har möjlighet, det blir biogas.

Olika livsmedel har olika klimatpåverkan

Klimatpåverkan varierar mycket mellan olika livsmedel. Här får du några tips som kan vägleda dig om du vill minska din klimatpåverkan från det du äter.

Vissa livsmedel har generellt lägre klimatpåverkan än andra:

Baljväxter, såsom bönor, ärtor och linser, är en betydligt mer klimatsmart proteinkälla än nötkött.

Potatis har en minimal klimatpåverkan.

Ris har en betydligt större påverkan på klimatet, eftersom ris som odlas på̊ vattendränkta marker släpper ut relativt mycket växthusgaser.

Vegetarisk kost och/eller kött?

Den mest klimatsmarta kosten är vegetarisk. Därför kan det få stor effekt om du minskar på köttportionerna eller byter ut kött mot vegetariska alternativ. Samtidigt varierar köttets klimatpåverkan kraftigt beroende på vilket djurslag köttet kommer från. Exempelvis orsakar ett kg nötkött utan ben ungefär nio gånger så mycket utsläpp än ett kg fågelkött.

Även mejeriprodukter som ost och smör ger relativt höga utsläpp av växthusgaser. Utsläppen av växthusgaser kommer framför allt från kornas fodersmältning.

Varför är utsläppen av växthusgaser högre från nötkött än från griskött?

Kor, får och getter är idisslare. Det innebär att de kan äta sådant som människor inte kan äta. Idisslares magar består av tre eller fyra olika delar. Idisslare kan med hjälp av bakterier bryta ned fiberrikt grovfoder, som gräs, hö och ensilage, till näring som djuren kan tillgodogöra sig.

I denna process bildas metan, en kraftig växthusgas som påverkar klimatet. När djuren andas eller rapar släpps en del av gasen ut. Mängden foder och vilken typ av foder djuren ätit påverkar hur stora metanutsläppen blir.

Denna process sker inte hos djur som inte är idisslare, exempelvis gris. Deras matsmältning ger, liksom människornas, främst upphov till koldioxid. Eftersom metan är en starkare växthusgas än koldioxid blir kött från idisslare sämre ur ett klimatperspektiv.

# data[].attributes.body
Kött odlat i laboratorie.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Du som läser den här texten kanske aldrig äter kött? Eller så är du en riktig köttälskare som äter kött varje dag i veckan? Kanske är du en mix av båda?

En sak är säker - det finns människor som älskar att äta kött, och antalet blir bara fler och fler. Så pass att köttproduktionen i världen i dag står för drygt 15 procent av världens totala utsläpp av växthusgaser, enligt Jordbruksverket. Samtidigt är FN:s prognos att efterfrågan på kött bara kommer att fortsätta stiga i takt med att befolkningsmängden på jorden stiger.

Inte så konstigt då att det pågår ett intensivt arbete på flera ställen i världen för att hitta nya sätt att producera kött, finansierat av diverse rika investerare.
Så, vad menar man egentligen med ett "nytt sätt" att producera kött?
Man kan säga att det i dag finns två olika alternativ till konventionellt kött (alltså kött från djur) som är så pass avancerade att de kan tillfredsställa köttälskare.

Det ena alternativet handlar om odlat kött, även kallat "in vitro"-kött. Det andra alternativet handlar om växtbaserat kött.
LÄS MER: "Så snart kan odlat kött finnas i matbutikerna" Vad är egentligen odlat kött?
Tanken med odlat kött innebär förenklat att du kan äta kon, grisen, kycklingen eller vilket annat kött du än är ute efter utan att djur faktiskt behöver slaktas. Köttet framställs i stället genom att muskelceller från djur odlas i ett laboratorium.

Det var år 2013 som en testpanel i London fick smaka på den första provrörsodlade hamburgaren. Det var en burgare på 140 gram konstgjort kött som odlats fram från stamceller från nötdjur. Sveriges Radio skriver i en artikel från det året att det tog sex veckor att få fram den hamburgaren och att köttet blandades med salt, äggpulver och ströbröd och sedan färgades köttet med rödbetsjuice och saffran.

- För att det här ska lyckas krävs det att färsen ser, känns och förhoppningsvis smakar som originalet. Jag hoppas att det vi gör visar att odlat kött kan vara svaret på stora problem som världen står inför, sa den nederländske professorn och upphovsmannen bakom burgaren Mark Post till AP, enligt SR.

Mark Post med sitt odlade kött i handen.

Mark Post sa vid samma tillfälle att han hoppas på att det odlade köttet ska lösa världens ökade köttkonsumtion:

- Efterfrågan på kött kommer att fördubblas under de kommande 40 åren. I dag använder vi 70 procent av vår jordbrukskapacitet till köttproduktion. Då förstår man lätt att det gäller att hitta alternativ.

Hamburgaren ifråga kostade hela 325 000 dollar att framställa, men Post sa år 2013 att han tror att det konstgjorda köttet skulle kunna finnas i en storskalig produktion inom 10-20 år. På mindre än två år, år 2015, hade priset sjunkit till strax över 11 dollar per hamburgare, skriver Veckans Affärer.

Ett par år senare, år 2016, kom världens första odlade köttbulle, då från det amerikanska företaget Memphis Meats, skriver Washington Post. Köttbullen var, precis som Posts första hamburgare, dyr att framställa.
När kan vi äta odlat kött och vad är det egentligen bra för?
Washington Post skriver att både det nederländska och det amerikanska forskarteamet hävdar att det labb-producerade köttet kommer att finnas i matbutiker och restauranger inom några år, och flera testpersoner har också fått smaka på köttet.

Samtidigt visar en studie från Oxford som utkom år 2011 att odlat kött skulle kunna minska ytan som krävs för att producera kött med 99 procent, och minska vattnet som behövs till de områdena med 90 procent. Dessutom visar studien att labb-producerat kött skulle kunna minska växthusgasutsläppen markant jämfört med det som i dag produceras av kor, grisar och även kycklingar.
Är det säkert att odlat kött kommer att göra nytta?
Alla är dock inte lika positiva till odlat kött, skriver Washington Post. En av farhågorna är exempelvis den el och värme som krävs för att odla stamcellerna i labb och dessutom har det väckts frågor kring hur man ska kunna odla i sterila miljöer utan antibiotika och samtidigt kunna komma upp i stora volymer.

- Det är verkligen för tidigt att säga vad de miljömässiga konsekvenserna av de första odlade köttprodukterna kommer att vara, säger Carolyn Mattick, en miljöingenjör vid Arizona State University.

Hon fortsätter:

- Med ny teknologi kommer ofta "trade-offs". Ta till exempel bilar. De hade enorma fördelar över hästar i början på 1900-talet, men bilarna på vägarna i dag avger mycket koldioxid. Det betyder inte att vi ska sluta använda bilar eller sluta forska om odlat kött, utan snarare att vi måste vara redo för att hantera baksidorna som kan komma med det.

Mark Post tror däremot att energibehovet kan reduceras relativt enkelt.

- En av de stora energikostnaderna är att tvätta tankarna med värme, men vanligt tvål kan vara mycket, mycket effektivt, säger han.
LÄS MER: "Nu kan du äta en odlad hamburgare - för bara 100 kronor"
Tidningen skriver också att det fortfarande är oklart huruvida konstgjort kött vore mer eller mindre hälsosamt än vanligt kött.

I vissa avseenden säger forskare att odlat kött vore bättre för oss att äta. Eftersom att köttet skulle kunna produceras i sterila miljöer skulle det vara fritt från farliga bakterier. Centers for Disease Control and Prevention, USA:s nationella folkhälsomyndighet, räknar smittämnen i kött som en av de vanligaste orsakerna till dödliga livsmedelsrelaterade infektioner hos människor.

Även användningen av antibiotika i djur för att bekämpa sjukdomar och få djuren att växa snabbare har identifierats som en källa till antibiotikaresistenta bakterier som är farliga för människor.

Både Mark Post och Memphis Meats säger att de inte använder antibiotika i sina produkter eftersom att den sterila labbmiljön inte kräver det.

Den labbodlade hamburgaren ser ut så här på tallriken.

När det kommer till näringsämnen går det också att ändra och lägga till det vi vill i det odlade köttet. Men med även där finns för och nackdelar. Tar vi tar bort för mycket fett kan köttet till exempel bli mindre saftigt och om det är för mycket omega-3-fettsyror kan köttet få en fisksmak. Och just nu kan det helt enkelt inte garanteras att odlat kött kan vara precis som vanligt kött är utan några som helst negativa hälsoaspekter.

- Vi är inte där ännu, erkänner Uma Valeti, en av grundarna och verkställande direktör i Memphis Meats, till Washington Post.

- Men inom några år förväntar vi oss att sälja proteinfyllt fläsk, nötkött och kyckling som smakar identiskt som konventionellt kött men som är renare, säkrare och bättre än kött från djur som finns på gårdar.

Business Insider skriver att odlat kött fortfarande kräver ett ämne som kommer från ofödda kalvar och kycklingar, för att överhuvudtaget kunna starta odlingsprocessen. Memphis Meats berättade för Wall Street Journal år 2016 att de förväntar sig att kunna ersätta det med något växtbaserat inom kort. Det återstår att se om de lyckas med det.
Det andra alternativet då, växtbaserat kött. Vad är det för något?
Tänk dig kött som ser ut, smakar, har samma konsistens, luktar och till och med blöder precis som kött från djur, men som egentligen är baserad på växter.

Det är något som bland annat det Silicon Valley-grundade företaget Impossible Foods sysslar med. Ett företag som, enligt The Guardian, fått ihop 182 miljoner dollar sedan starten 2011. Deras investerare inkluderar Khosla Ventures, Google Ventures och Bill Gates.
Hur går det till?
Nyckeln som Impossible Foods forskare - de flesta experter på molekylärbiologi - funnit för att göra deras verklighetstrogna hamburgare att smaka som riktigt kött är en molekyl som heter hem. Hem finns nämligen både i muskelfibrer i djur och i växter.

- Hem finns i ett protein som heter myoglobin vilket hjälper celler i däggdjur att lagra syre. Ju mer hem i konventionellt kött, desto rödare är det och mer "köttigt" i smaken, har företaget tidigare skrivit i ett mejlsvar till Expressen.

När tidningen frågar varför de tror att de kommer att lyckas få köttälskare att gilla deras produkter svarar de att de inte gör ett traditionellt köttsubstitut.

- Vi gör kött, utan att använda djur, direkt från protein och andra naturliga ämnen du hittar i växter. Vegetariska hamburgare och liknande är bra för människor som vill ha alternativ till konventionellt kött, men inte för köttälskare. Vi gör burgare för människor som älskar kött. Vi siktar på att leverera det utan kompromisser. All njutning som köttälskare får av att äta köttfärs, från utseendet och de många möjligheterna med rått kött, till det sprakande i stekpannan, aromerna, färgändringarna vid tillagning och förstås smak och konsistens.

Så här ser de växtbaserade hamburgarna från Impossible Foods ut.

Deras hamburgare serveras i nuläget på trendiga restauranger i New York, San Francisco och Los Angeles, och The Guardian skriver att företaget kommer att starta en restaurangkedja och satsa på storskalig produktion.
LÄS MER: "Din burgare kan se klar ut - men vara full av bakterier"
Och Impossible Foods är inte de enda som satsar på växtbaserat kött. Det Los Angeles-baserade företaget Beyond Meat har lanserat flera produkter på marknaden i USA, bland annat deras kända kycklingfilé helt utan kyckling.

Hittills har bland annat mat som tofu, quorn, tempe och oumph dominerat som köttsubstitut för vegetarianer och veganer.

Frågan nu är om arbetet som pågår för att få fram andra typer av kött än kött från djur kommer att lyckas tillräckligt bra för att på allvar kunna konkurrera med livsmedelsindustrin och övertyga köttälskare om att ge upp nöt, fläsk och kyckling på grillen en varm sommardag.

Impossible Foods hamburgare tillagas.

# data[].attributes.attachment_link.title
Framtidens konstgjorda kött - så långt har vi kommit

# data[].attributes.attachment_link.description
En hamburgare som smakar, luktar och ser ut precis som kött, men som egentligen är gjord på växter. Eller odlat kött från ett laboratorium där inga djur behöver dödas. Båda alternativen kan ligga på din tallrik närmare i tiden än du tror. Metro reder ut hur långt vi egentligen har kommit i utvecklingen av framtidens kött.

# data[].attributes.attachment_link.title
Bug Burger - äta insekter en blogg om framtidens proteinkälla

# data[].attributes.attachment_link.description
en blogg om framtidens proteinkälla och burgerkedjan du inte visste att du saknat

# data[].attributes.attachment_link.title
Odlade hamburgare - på väg från labb till restaurang - Vetenskapsradion

# data[].attributes.attachment_link.description
Om cirka tre år kan vi beställa labbodlade hamburgare på restauranger. Det tror professor Mark Post, mannen bakom den första odlade hamburgaren.

# data[].attributes.body
Anders förklarar VARFÖR det är bättre att äta insekter än vanligt kött.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I det smala köket i Anders Engströms lägenhet i Bagarmossen är matlagningen i full gång. Vid bordet sitter fem män som nyfiket tittar på medan Anders mixar ingredienser till burgaren de senare ska få testa. Anders har öppnat sitt hem för de som vill veta mer om insektsmat.

- Det ska bli jättekul att få bjuda på en annorlunda matupplevelse. Det här är mitt lilla sätt att skapa acceptans, säger han.

I köket finns nyfikna nybörjarna men även inbitna insektsätare. En av dem är insektskocken Ola Albrektsson.

- Hur går det Ola? Sveriges myrexpert, säger någon och tittar ner på plastburken Ola håller i handen.

- Bra, de är egenplockade myror från skogarna i Örebro. Det ska var närproducerat, säger Ola och ler.

Vill rädda världen

För menyn sticker ut. Idag serveras knäckebröd gjort på syrsa, mjölmasksburgare och sås på skogsmyra.

- Eftersom jag är kock älskar jag att laga med nya råvaror, för mig är det där utmaningen ligger. Men just myrorna är en delikatessvara som inte ger så mycket protein, säger Ola.

Anders har i flera år haft ett intresse för insekter i mat och har under en lång tid varit en av de som hörs mest i debatten. När han inte beställer insekter för att äta hemma med familjen driver han bloggen Bugburger där han vill få folk att folk att få upp ögonen för insekter och få bort äckelkänslan kring djuren.

- För mig är det nog en medelålderskris, jag vill rädda världen. Ska vi leva som vi gör idag måste vi äta insekter. Sen älskar jag det kulturella med mat, varför ser vi en sak som mat och en annan inte, säger han.

Inte lagligt med insekter i Sverige

Men idag arbetar han mest med att få regelverket att förändras. För Livsmedelsverket står fast vid att ätbara insekter inte får säljas i Sverige, tvärtemot reglerna i vissa grannländer.

- I Finland och Danmark är det en insektsboom. Allt går framåt utom just regelverket och för Livsmedelsverket känner jag en ganska stor frustration, säger han.

Samtalen har överlappat varandra men när burgaren ställs på bordet infinner sig en tystnad från alla gästerna. Med blotta ögat ser det ut som en vegetarisk burgare, då de färska mjölmaskarna mixats med grönsaker.

- Smaken är det inget fel på men sen måste man bara kommer över tanken att det är larver, det fastnar lite i tänderna, säger Alfred Grimlund som testar insekter för första gången.

- Ja det påminner lite om popcorn, säger Anders.

Hans hopp om att insekterna ska bli en nya proteinkälla för svenskarna är stort. I vardagsrummet ska Anders odla sina egna mjölmaskar, i år kommer hans egna kokbok ut och löftet om att bjuda fler på insektsmiddag står fast.

- Klimatsmart mat ökar enormt och ju mer vi pratar om det desto mer normaliserat blir det. Det finns så många fördelar och jag hoppas vi kan samarbeta med Livsmedelsverket, säger han.

# data[].attributes.attachment_link.title
Här bjuder Anders på insektsmiddag i Bagis

# data[].attributes.attachment_link.description
"Kul att få en annorlunda matupplevelse"

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Företag som köper in kött kan använda Köttguidens kriterier för att ställa krav i upphandling. På så sätt bidrar företagen till en hållbar utveckling på marknader som inte har kommit så långt. Världsnaturfonden WWF gör i Köttguiden bedömningar på sådant som kan verifieras, till exempel genom godkända tredjepartscertifieringar eller lagstiftning i det aktuella landet. Men företagen kan gå längre och alltså erbjuda produkter som uppfyller en högre nivå i Köttguiden än Världsnaturfondens bedömning.

Världsnaturfonden WWF vill gärna se företag använda Köttguidens kriterier på ett seriöst sätt och ser positivt på att företag lyfter fram Köttguiden i sin marknadsföring. För att detta ska bli trovärdigt mot konsument och kunder måste företaget leva upp till sina påståenden.
Vi har satt upp några riktlinjer för företag som vill visa hur de klarar Köttguidens kriterier:

Företaget ska ha ett åtagande, för hela företaget eller för de produkter som påståendet gäller för, öppet tillgängligt på sin egen hemsida. Åtagandet ska visa på vilken nivå i Köttguidens kriterier som företaget kan leverera samt redogöra för hur åtagandet kontrolleras på ett trovärdigt sätt.

En internationellt erkänd extern revision av dessa påståenden ska genomföras och den ska vara publikt tillgänglig.

Företaget kan länka till denna sida hos WWF för synlighet och trovärdighet.

# data[].attributes.attachment_link.description
Du som konsument kan bidra till en mer hållbar köttkonsumtion genom att göra kloka matval som tar hänsyn till naturen, klimatet och djurens välfärd. Köttguiden från Världsnaturfonden WWF hjälper dig att välja rätt kött till middag!