# data[].attributes.headline
Ajatukseni on kirjoittaa proseminaarityö korkeakouluopiskelijoiden oppimisen haasteista: kuinka yleisiä ne ovat, millaisia ne ovat, miten opiskelijat kokevat niiden vaikutukset jne. Ajattelin käyttää valmista aineistoa (YTHS:n korkeakouluopiskelijoiden terveystutkimus vuodelta 2012 ja mahdollisesti 2016). Jottei työ muodostuisi liian laajaksi, suunnittelin rajaavani aineiston vain Jyväskylän yliopiston opiskelijoihin. Minua kiinnostaisi myös selvittää, miten oppimisen haasteet näkyvät JY:n hyvisten (opiskelijoiden tukihenkilöitä) työssä, joten mahdollisesti haastattelen yhtä hyvistä. Hyvis-käyntien raportteja en varmaankaan saa tutkimuskäyttöön, mutta mahdollisesti jotakin yhteenvetotietoja määristä ym. kuitenkin.

Elisa 

# data[].attributes.subject
Ajatukseni on kirjoittaa proseminaarityö korkeakouluopiskelijoiden oppimisen haasteista: kuinka yleisiä ne ovat, millaisia ne ovat, miten opiskelijat kokevat niiden vaikutukset jne. Ajattelin käyttää valmista aineistoa (YTHS:n korkeakouluopiskelijoiden terveystutkimus vuodelta 2012 ja mahdollisesti 2016). Jottei työ muodostuisi liian laajaksi, suunnittelin rajaavani aineiston vain Jyväskylän yliopiston opiskelijoihin. Minua kiinnostaisi myös selvittää, miten oppimisen haasteet näkyvät JY:n hyvisten (opiskelijoiden tukihenkilöitä) työssä, joten mahdollisesti haastattelen yhtä hyvistä. Hyvis-käyntien raportteja en varmaankaan saa tutkimuskäyttöön, mutta mahdollisesti jotakin yhteenvetotietoja määristä ym. kuitenkin.

Elisa 

# data[].attributes.body
Esittäytymiseen kirjoitin olevani kiinnostunut veo:n työn tutkimisesta. Sen vaikuttavuudesta ja vaikutuksista päiväkotiryhmien arkeen. Mieluummin tekisin laadullisen tutkimuksen pari/ muutama haastateltava integroiduista ryhmistä ja tavallisista ryhmistä, joissa on tukea tarvitsevia lapsia. Mieluummin siis laadullinen kuin määrällinen tutkimus. Keskittyminen vastausten määrän sijasta sisällöllisiin asioihin. Haasteenani voi olla kirjallisuuden löytäminen aiheeseen liittyen.
Katri

# data[].attributes.headline
Ideointia tutkimusaiheesta: Digitaaliset oppimisympäristöt vastasaapuneiden maahanmuuttajanuorten osallisuuden ja aktiivisen osallistumisen tukena

Koen valmistavan opetuksen sekä vastasaapuneiden oppilaiden tutkimisen hyvin tärkeäksi. Suomessa valmistava opetus on yksi alitutkituimmista (erityis)pedagogiikan alueista ja valmistava opetus on todettu kärsivän resurssipulasta erityisesti opettajien täydennyskoulutuksessa ja teknologian pedagogisessa käytössä (Nissilä ja Sarsama, 2008). Siksi haluan myötävaikuttaa tutkimusta tällä alueella jolla on merkitystä niin suomalaiselle tutkimukselle kuin maailmanlaajuisestikin. Tarkoitukseni on proseminaarityöni avulla tuoda esille vastasaapuneiden nuorten näkökulmat osallisuudesta ja aktiivisesta osallistumisesta uuden ‘learning lives’ paradigman kautta (ts. oppiminen on kokonaisvaltaista, eri tilojen ja resurssien käyttämistä) kytkettynä siihen ajatukseen että maahanmuuttajanuoria ei lähestytä vaje-perspektiivistä vaan heidän monipuolisten resurssien ja lukutaitojen kautta opetuksessa. Tutkimuksessani haluaisin esittää, että digitaaliset oppimisympäristöjen tuomat oppimispotentiaalit, niin koulussa kun muualla, voivat edistää vastasaapuneiden nuorten osallisuutta ja aktiivista osallistumista  ja tutkimuksen kautta tiedustella "digitaalisten interventioiden" mahdollisuutta valmistavassa opetuksessa (joka olisi tärkeätä varsinkin lukutaidottommille, heikkoja lukutaitoja omaaville tai alisuorittaville nuorille motivoinnin ja suorituksen edistämisessä sekä syrjäytymisen ehkäisemiskeinona). Tälläistä tutkimusta ei ole vielä tehty Suomessa.
Pyrin rajamaan tutkimukseni niin että käytän case- eli tapaustutkimusta johon kuuluu havainnoinnit sekä yksilölliset haastattelut jossa tutkimukseen osallistujat ovat kolme tai maksimissaan neljä. Tutkimusalue tarkennettaisiin myös kirjallisuuden ja teorioden valossa hyvin rajatusti keskittyen suomenkielisiin ja englanninkielisiin tutkimuksiin sekä teorian kehitykseen osallisuudesta ja aktiivisesta osallistumisesta ainoastaan viimeisten 7-8 vuoden aikana.

Linda M-K 

# data[].attributes.subject
Ideointia tutkimusaiheesta: Digitaaliset oppimisympäristöt vastasaapuneiden maahanmuuttajanuorten osallisuuden ja aktiivisen osallistumisen tukena

Koen valmistavan opetuksen sekä vastasaapuneiden oppilaiden tutkimisen hyvin tärkeäksi. Suomessa valmistava opetus on yksi alitutkituimmista (erityis)pedagogiikan alueista ja valmistava opetus on todettu kärsivän resurssipulasta erityisesti opettajien täydennyskoulutuksessa ja teknologian pedagogisessa käytössä (Nissilä ja Sarsama, 2008). Siksi haluan myötävaikuttaa tutkimusta tällä alueella jolla on merkitystä niin suomalaiselle tutkimukselle kuin maailmanlaajuisestikin. Tarkoitukseni on proseminaarityöni avulla tuoda esille vastasaapuneiden nuorten näkökulmat osallisuudesta ja aktiivisesta osallistumisesta uuden ‘learning lives’ paradigman kautta (ts. oppiminen on kokonaisvaltaista, eri tilojen ja resurssien käyttämistä) kytkettynä siihen ajatukseen että maahanmuuttajanuoria ei lähestytä vaje-perspektiivistä vaan heidän monipuolisten resurssien ja lukutaitojen kautta opetuksessa. Tutkimuksessani haluaisin esittää, että digitaaliset oppimisympäristöjen tuomat oppimispotentiaalit, niin koulussa kun muualla, voivat edistää vastasaapuneiden nuorten osallisuutta ja aktiivista osallistumista  ja tutkimuksen kautta tiedustella "digitaalisten interventioiden" mahdollisuutta valmistavassa opetuksessa (joka olisi tärkeätä varsinkin lukutaidottommille, heikkoja lukutaitoja omaaville tai alisuorittaville nuorille motivoinnin ja suorituksen edistämisessä sekä syrjäytymisen ehkäisemiskeinona). Tälläistä tutkimusta ei ole vielä tehty Suomessa.
Pyrin rajamaan tutkimukseni niin että käytän case- eli tapaustutkimusta johon kuuluu havainnoinnit sekä yksilölliset haastattelut jossa tutkimukseen osallistujat ovat kolme tai maksimissaan neljä. Tutkimusalue tarkennettaisiin myös kirjallisuuden ja teorioden valossa hyvin rajatusti keskittyen suomenkielisiin ja englanninkielisiin tutkimuksiin sekä teorian kehitykseen osallisuudesta ja aktiivisesta osallistumisesta ainoastaan viimeisten 7-8 vuoden aikana.

Linda M-K 

# data[].attributes.headline
Minulla on nyt erityispedagogiikan perus- ja aineopintojen aikana noussut suuri kiinnostus tutkitusti toimiviin opetusmenetelmiin ja interventiotutkimukseen. Interventiona voisi olla jokin matematiikan tukitoimi, mutta voi olla myös äidinkielen tai tunnetaitojen/käyttäytymisen tukitoimi. Olen erityisen kiinnostunut esi- ja alkuopetuksesta, mutta myös 3-6 -luokkien tukitoimet kiinnostavat. Tukitoimien lisäksi olisin valmis tutkimaan myös opetusmenetelmää, jota toteutetaan koko luokalle, mutta erityisesti tutkimuksessa tarkastelisin alimman neljänneksen suoriutumista.

Ihannetilanteessa voisin tehdä määrällisen kvasikokeellisen tutkimuksen, jossa olisi tutkimusasetelmana koe ja kontrolliryhmä. Näiltä ryhmiltä seurataan oppimista jollakin standardoidulla testillä interventio-ohjelman alussa, lopussa ja viivästetysti. Pelkään kuitenkin, että tällainen asetelma on tämän kurssin aikataulun puitteissa haastavaa ja rajaa useamman kuukauden kestävät interventiot pois. Mutta ehkä tämä voisi toimia kuitenkin sellaisessa parin viikon intensiivisemmässä tukimenetelmässä jos jättäisi seurantaosuuden pois. Onnistuisikohan tällainen?

Tukitoimen vaikuttavuutta testattaisiin standardoitulla arviointilomakkeella, esimerkiksi Lukimatin lomakkeilla. Tukitoimet ja testaukset tekisi erityisopettajat ja he toimisivat myös minun ja oppilaiden linkkinä tutkimuslupien saamisessa. 

Mutta tällä hetkellä suurin ongelmani onkin: minkä tukitoimen valitsisin? Mietin, että esimerkiksi jokin digitaalinen tietokonepelin tapainen tukitoimi voisi olla hyvä kohde. Toisaalta samalla haluan kuitenkin sellaisen kohteen, jota ei ole jo tutkittu liikaa vaan olisi sellainen kohde, joka kaipaa tutkimusta. 


Minun täytyy tutustua vielä paljon muiden pro seminaareihin, sillä en ole varma, kuinka tällaisia asioita on tutkittu proseminaareissa. Useampia graduja sen sijaan olen nähnyt tällaisilla asetelmilla.

Anna B

# data[].attributes.subject
Minulla on nyt erityispedagogiikan perus- ja aineopintojen aikana noussut suuri kiinnostus tutkitusti toimiviin opetusmenetelmiin ja interventiotutkimukseen. Interventiona voisi olla jokin matematiikan tukitoimi, mutta voi olla myös äidinkielen tai tunnetaitojen/käyttäytymisen tukitoimi. Olen erityisen kiinnostunut esi- ja alkuopetuksesta, mutta myös 3-6 -luokkien tukitoimet kiinnostavat. Tukitoimien lisäksi olisin valmis tutkimaan myös opetusmenetelmää, jota toteutetaan koko luokalle, mutta erityisesti tutkimuksessa tarkastelisin alimman neljänneksen suoriutumista.

Ihannetilanteessa voisin tehdä määrällisen kvasikokeellisen tutkimuksen, jossa olisi tutkimusasetelmana koe ja kontrolliryhmä. Näiltä ryhmiltä seurataan oppimista jollakin standardoidulla testillä interventio-ohjelman alussa, lopussa ja viivästetysti. Pelkään kuitenkin, että tällainen asetelma on tämän kurssin aikataulun puitteissa haastavaa ja rajaa useamman kuukauden kestävät interventiot pois. Mutta ehkä tämä voisi toimia kuitenkin sellaisessa parin viikon intensiivisemmässä tukimenetelmässä jos jättäisi seurantaosuuden pois. Onnistuisikohan tällainen?

Tukitoimen vaikuttavuutta testattaisiin standardoitulla arviointilomakkeella, esimerkiksi Lukimatin lomakkeilla. Tukitoimet ja testaukset tekisi erityisopettajat ja he toimisivat myös minun ja oppilaiden linkkinä tutkimuslupien saamisessa. 

Mutta tällä hetkellä suurin ongelmani onkin: minkä tukitoimen valitsisin? Mietin, että esimerkiksi jokin digitaalinen tietokonepelin tapainen tukitoimi voisi olla hyvä kohde. Toisaalta samalla haluan kuitenkin sellaisen kohteen, jota ei ole jo tutkittu liikaa vaan olisi sellainen kohde, joka kaipaa tutkimusta. 


Minun täytyy tutustua vielä paljon muiden pro seminaareihin, sillä en ole varma, kuinka tällaisia asioita on tutkittu proseminaareissa. Useampia graduja sen sijaan olen nähnyt tällaisilla asetelmilla.

Anna B

# data[].attributes.headline
Kuten jo aiemmin kerroin, olen kiinnostunut diversiteetin käsitteestä ja sen toteutumisesta koulutuksessa. Tähän voisi linkittää myös jollain tasolla inkluusioajattelun ja arvioida sen toteutumista.  Olen kanditutkielmani tehnyt haastattelemalla keltoja tuetuista koulusiirtymistä (eo -> 1lk) ja tämänhetkinen graduni keskittyy 15-vuotiaiden koulutukselliseen tasa-arvoon sekä koulutusodotuksiin, joten tämän tutkielman voisin kohdentaa esimerkiksi korkeakouluopiskelijoihin tai jopa työyhteisöihin.

Laadullinen sisällönanalyysi sekä määrälliset erityismenetelmät ovat käyneet hyvin tutuiksi, joten haluaisin tämän tutkielman toteuttaa jollakin minulle uudella menetelmällä. Kävin laadullisten erityismenetelmäopintojen kurssin fenomenologisesta näkökulmasta ja kiinnostuin siitä kovin. Kuitenkin fenomenologinen tutkimus ja sen 'ulkomuoto' poikkeaa hieman tyypillisestä tutkielman rakenteesta (haastattelu ja aineiston analyysi tulevat ennen varsinaista teoreettista viitekehystä, sillä tutkitaan vahvasti yksittäisiä kokemuksia). Onko tällainen poikkeavuus sallittua? Pohdin myös onko diversiteetti tarpeeksi erityispedagoginen aihe ja kuinka voisin rajata sen vastaamaan hyvin tämän kurssin tarpeita.

Emilia F

# data[].attributes.subject
Kuten jo aiemmin kerroin, olen kiinnostunut diversiteetin käsitteestä ja sen toteutumisesta koulutuksessa. Tähän voisi linkittää myös jollain tasolla inkluusioajattelun ja arvioida sen toteutumista.  Olen kanditutkielmani tehnyt haastattelemalla keltoja tuetuista koulusiirtymistä (eo -> 1lk) ja tämänhetkinen graduni keskittyy 15-vuotiaiden koulutukselliseen tasa-arvoon sekä koulutusodotuksiin, joten tämän tutkielman voisin kohdentaa esimerkiksi korkeakouluopiskelijoihin tai jopa työyhteisöihin.

Laadullinen sisällönanalyysi sekä määrälliset erityismenetelmät ovat käyneet hyvin tutuiksi, joten haluaisin tämän tutkielman toteuttaa jollakin minulle uudella menetelmällä. Kävin laadullisten erityismenetelmäopintojen kurssin fenomenologisesta näkökulmasta ja kiinnostuin siitä kovin. Kuitenkin fenomenologinen tutkimus ja sen 'ulkomuoto' poikkeaa hieman tyypillisestä tutkielman rakenteesta (haastattelu ja aineiston analyysi tulevat ennen varsinaista teoreettista viitekehystä, sillä tutkitaan vahvasti yksittäisiä kokemuksia). Onko tällainen poikkeavuus sallittua? Pohdin myös onko diversiteetti tarpeeksi erityispedagoginen aihe ja kuinka voisin rajata sen vastaamaan hyvin tämän kurssin tarpeita.

Emilia F

# data[].attributes.body
Mua kiinnostais integraatio, esim. oppilas joka erityislapsi (asperger+adhd) on 10 oppilas yleisopetuksessa muissa aineissa, mutta integroitu pienryhmään taito- ja taideaineissa. Toteutus, syyt, toimintakyky yms.

Tai interventiot kun sama lapsi, joka edellä, siirtyy yläkouluun. Mitä asioita pitää tehdä/ottaa huomioon: moniammatillinen palaveri, siirtopslaveri, erityisen tuen päätös, pedagogiset arvioinnit, hojks, interventiot ja tukimuodot, joista hyötyisi.... Vanhempien, opettajien, lapsen ja muun verkoston jäsenten mielipide...

# data[].attributes.body
Aloin miettiä aihetta varhaiskasvatuksen ja alkuopetuksen näkökulmasta. Pohdinta lähti opinnoissa eteen tulleesta kysymyksestä;
miten esimerkiksi täällä Tampereella
pyrkimys esiopetuksen keskittämiseen kouluille on vaikuttanut tuen jatkuvuuteen tai toteutukseen käytännössä? Siitä aiheeksi nousi tuen jatkuvuus varhaiskasvatus-esiopetus-alkuopetus siirtymissä ja nivelvaiheen mahdollinen siirtyminen jo varhaiskasvatus-esiopetus-vaiheeseen.

Koska aikataulu näyttää siltä, että tulen työstämään tätä kurssia suurimmaksi osaksi kesällä,
mietin, voisiko tuen jatkuvuutta tutkia kuntakohtaisten vasujen ja esi- sekä perusopetuksen opsien pohjalta?
Osalla kunnista on jo varhaiskasvatuksessa käytössä kolmiportaisen tuen malli, osalla ei. Millaisia erilaisia
tapoja kunnissa on, asiakirjojen pohjalta tutkittuna, järjestää tukea ja taata tuen jatkuvuus?

Kuntakohtaisiin asiakirjoihin pohjautuvaa tutkimusta aiheeseen liittyen en äkkiseltään löytänyt.
Tuen alueellista vaihtelua ja erityisen tuen käytäntöjä on tarkasteltu eri näkökulmista ainakin Tampereen yliopiston ja Helsingin yliopiston
toteuttamassa tutkimushankkeessa https://www.helsinki.fi/fi/verkostot/koulutuksen-arviointikeskus/tutkimus/oppimisen-tuki-tutkimushanke#section-52083.

Vähän epävarma olo on aiheen ideoinnista ja sopivuudesta, mutta ehkä tämä tästä kehittyy.

-Taru

# data[].attributes.headline
Mietin vaihtoehtona tähän työhön: Laadullinen tutkimus "case esim. Pekka". Jossa esittelen 6 luokkalaisen Pekan siirtymisen alakoulusta yläkouluun, mitä otettava huomioon erityislapsen kohdalla, faktatietoa, miten toimittu, suunniteltu, sovittu...mukana olevien osapuolien haastattelut...analysointi...siis todenmukainen case nivelvaiheesta, pohjatiedot perustuisivat anonyymisti faktoihin ja casen päähenkilön tietoihin, siten, että oikeaa tapausta ei tunnisteta tekstistä.... faktatietoa lähdekirjallisuudesta...tutkimus voisi jatkua joskus tulevaisuudessa että miten onnistuttiin ja miten on toimittu...

Keräisin faktat ja kirjoittaisin teoriaosuuden, analysoisin haastatteluja...

# data[].attributes.subject
Mietin vaihtoehtona tähän työhön: Laadullinen tutkimus "case esim. Pekka". Jossa esittelen 6 luokkalaisen Pekan siirtymisen alakoulusta yläkouluun, mitä otettava huomioon erityislapsen kohdalla, faktatietoa, miten toimittu, suunniteltu, sovittu...mukana olevien osapuolien haastattelut...analysointi...siis todenmukainen case nivelvaiheesta, pohjatiedot perustuisivat anonyymisti faktoihin ja casen päähenkilön tietoihin, siten, että oikeaa tapausta ei tunnisteta tekstistä.... faktatietoa lähdekirjallisuudesta...tutkimus voisi jatkua joskus tulevaisuudessa että miten onnistuttiin ja miten on toimittu...

Keräisin faktat ja kirjoittaisin teoriaosuuden, analysoisin haastatteluja...

# data[].attributes.headline
Sanna Jämsä

Aion tehdä kandin tutkielman lukivaikeudesta ja motivaatiosta, erityisesti opiskelumotivaatiosta. 

Koulumme on mukana Oulun yliopiston lukihanke pohjoinen -hankkeessa pilottikouluna. Minulla on siten aineistoa jo valmiina ja selvä suunta. Aineisto koostuu muutaman koulun kaikista lukiseulotuissa pompanneista 9.lk, jotka saavat lukitukea.

Sanna Jämsä

# data[].attributes.subject
Sanna Jämsä

Aion tehdä kandin tutkielman lukivaikeudesta ja motivaatiosta, erityisesti opiskelumotivaatiosta. 

Koulumme on mukana Oulun yliopiston lukihanke pohjoinen -hankkeessa pilottikouluna. Minulla on siten aineistoa jo valmiina ja selvä suunta. Aineisto koostuu muutaman koulun kaikista lukiseulotuissa pompanneista 9.lk, jotka saavat lukitukea.

Sanna Jämsä

# data[].attributes.headline
OTE-mallin kehittäminen, omalle koululle.
Rehtorin kanssa keskustelin, kun ajattelin, että aiheeni jotenkin liippaisi vaativaa erityistä tukea ja rehtori toivoi, että lähtisin tekemään Ote-mallia koulullemme, koska rahaa on hankkeeseen saatu ja nyt jonkun pitäisi miettiä, miten se meidän koulussa toteutetaan.
OTE-malli on käytössä joissakin peruskouluissa ja pääidea OTEssa on, että ne oppilaat, jotka ovat syrjäytymisriskissä ja heidän koulunkäyntiä hankaloittavat runsaat poissaolot, saataisiin jotenkin kiinni opetukseen ja peruskoulu loppuun. Mallissa työparina meillä tulee toimimaan erityisopettaja ja psykiatrinen sairaanhoitaja sekä sosiaalitoimesta sosiaalityöntekijä joinakin päivinä viikosta.

En ole aikaisemmissa opinnoissa tehnyt tämäntyyppistä tutkimusta eli lähden tutkimaan mitä malleja on kehitetty ja niistä pyrin luomaan meille sopivan mallin.

Mikä tässä on hyvä tapa aloittaa tutkimus? Olen nyt selaillut netistä mitä löydän näistä muiden koulujen Ote-malleista, vaativasta erityisestä tuesta. Vinkkejä kaivataan:)
t: Kirsi F.

# data[].attributes.subject
OTE-mallin kehittäminen, omalle koululle.
Rehtorin kanssa keskustelin, kun ajattelin, että aiheeni jotenkin liippaisi vaativaa erityistä tukea ja rehtori toivoi, että lähtisin tekemään Ote-mallia koulullemme, koska rahaa on hankkeeseen saatu ja nyt jonkun pitäisi miettiä, miten se meidän koulussa toteutetaan.
OTE-malli on käytössä joissakin peruskouluissa ja pääidea OTEssa on, että ne oppilaat, jotka ovat syrjäytymisriskissä ja heidän koulunkäyntiä hankaloittavat runsaat poissaolot, saataisiin jotenkin kiinni opetukseen ja peruskoulu loppuun. Mallissa työparina meillä tulee toimimaan erityisopettaja ja psykiatrinen sairaanhoitaja sekä sosiaalitoimesta sosiaalityöntekijä joinakin päivinä viikosta.

En ole aikaisemmissa opinnoissa tehnyt tämäntyyppistä tutkimusta eli lähden tutkimaan mitä malleja on kehitetty ja niistä pyrin luomaan meille sopivan mallin.

Mikä tässä on hyvä tapa aloittaa tutkimus? Olen nyt selaillut netistä mitä löydän näistä muiden koulujen Ote-malleista, vaativasta erityisestä tuesta. Vinkkejä kaivataan:)
t: Kirsi F.

# data[].attributes.body
Aiheeni alkaa nyt tarkentua: Laadullinen tapaustutkimus Case xxx Nivelvaihe, erityislapsen siirtyminen alakoulusta yläkouluun.

Taustat, lapsen ja vanhempien, opettajien haastatteluja ja analysointia, mitä pitää ottaa huomioon, pedagogiset paperit, moniammatillinen palaveri, siirtopalaveri, interventiota. Näiden nivomista teoriatietoon.

# data[].attributes.body
Lähdin hieman yllättäen tänä keväänä tähän pro seminaari-ryhmään mukaan, joten valmista ajatusta ei ole ehtinyt kypsyä tutkimuksen suhteen.
Aiemmin olen tehnyt laadullisia tutkimuksia kuvataidekasvatuksesta esiopetuksessa (KK) ja lasten käsityksistä tietoyhteiskunnasta (KM), joten jossain välissä ajattelin, että ehkä nyt voisi olla kvantitatiivisen tutkimuksen aika. KTKA2020 -kurssi on kuitenkin ollut sen verran haastava ja masentava, että taidan hylätä sen ajatuksen.  :D No.. Vielä en ole hylännyt, mutta katsotaan, miten käy...
Kvantitatiivisen tutkimuksen kautta heräsi ajatus tutkia opetusryhmän kokoa ja opettajan kokemaa väsymystä/työssäjaksamista.
Toisaalta houkuttelisi kovasti käyttää jotain valmista aineistoa.  Aineistona voisi olla vaikka oppimissuunnitelmalomakkeita tai muita pedagogisia asiakirjoja.  Mietin vaan sitä, että mikä voisi olla tutkimuksen ydin (tutkimuskysymys), jos aineistona on esim. tyhjiä lomakkeita. Välttämättä aitoja, oppilaiden papereita kun ei saa tutkimusaineistoksi.  Tämä ajatus lähti siitä, kun kunnassamme muutettiin näitä asiakirjoja ja osaksi ne parani käytettävyydeltään ja osaksi hieman huononi.
Näillä ajatuksilla lähden liikkeelle ja toivottavasti ideat omassa päässä selkiytyy, kunhan pääsen lukemaan teidän padlet-kirjoituksia.

Sini