# data[].attributes.body
יש כאן שתי סוגיות מעניינות להתייחסות. ושני סוגי 'ערסים' להשוואה:
האחת: האליטה המזרחית הליברלית המגדירה 'מזרחיות' במונחים של 'ערסים' (כדוגמת סדרת הטלוויזיה של רון כחלילי - 'ערסים ופרחות ' ,'ערס פואטיקה' ודומיהם) כשמירה על ערך עצמי גבוה, תוך התנגדות לקבלת העיקרון המריטוקרטי כהגיון שמסביר את מיקומם הנבדל של 'המזרחים' בחברה הישראלית. השנייה: איך תלמידים ממוצא מזרחי הלומדים בכיתות/מגמות נמוכות תופסים עצמם ביחס לחבריהם ממגמות יוקרתיות. שכן השימוש במונח 'ערסים' מבחינתם משמר את הערך העצמי הגבוה שלהם, תוך שהם מקבלים  את העיקרון המריטוקרטי כהגיון המסביר את מיקומם הנבדל במבנה ההזדמנויות הבית ספרי.

# data[].attributes.body
״גם מרבית התלמידים הציגו דעות דומות, אם כי בכל זאת הביעו הכרה כלשהי בנוכחות של גורמים מעמדיים ואתניים בחלוקה למסלולי הלימוד הלכה למעשה״. נקודה זו תפסה אותי משום שדבר זה מוכיח את אפקט פיגמליון שכן הצוות החינוכי האמין כי התלמידים הללו לא יצליחו במגמות מסויימות בבית הספר רק בגלל מוצאם האתני. ועל אף שהתלמידים לא ידעו כי ההחלטה היא בגלל מוצא אתני הם האמינו כי הם לא יצליחו במגמות המדוברות רק משום שזה המסר שהם קיבלו מהצוות החינוכי. נקודה זו תפסה אותי מכיוון שכואב לי שתלמידים מוכנים לוותר על עצמם בגלל שמישהו אחר ויתר עליהם.

# data[].attributes.body
אותי הפתיע  המשפט :״ מצאנו כי תמונת הריבוד וההסללה הסוציולוגית, המניחה את קיומו של קשר לינארי בין מידת ההצלחה בבית הספר לבין המיקום העתידי במבנה הריבודי, קרובה לתמונת עולמם של התלמידים במגמות היוקרתיות. אולם תלמידים במגמות הנמוכות התקשו לדמיין זיקה ישירה בין לימודיהם בהווה לבין עיסוקיהם ומידת הצלחתם בעתיד״
בנוסף בחלק מן המקרים שבהם שרטטו תלמידים מן המגמות הנמוכות מסלול המחבר בין מגמות הלימוד שלהם בבית הספר לבין עיסוקיהם בעתיד, הם נשענו על מידע חלקי, שבאופן פרדוקסלי הוצע להם דווקא על ידי בית הספר.
אני לצערי מזהה זאת אפילו בבית הספר שבו אני מלמדת, הם נמצאים בבית הספר כדי לעשות וי על תעודת הבגרות/12 שנות הלימוד. לא רואים את הקשר לעתיד ולהתמודדות עם החיים האמיתיים שאחרי....וגם הרבה מורים מדווררים להם בדיוק את זה😬

# data[].attributes.body
אותי תפסה הנקודה "תהליך הדיפוזיה המקשר בין ההווה לעתיד". מה שמבדיל בין תלמידים "מוצלחים לפחות מצליחים" היא ההקשר שהתלמידים עושים בין השגיים בהווה לתוכניות העתיד, דבר אשר מונע רבות ע"י ההורים שנמצאים מאחורה אשר מתווכים את הנושא.

# data[].attributes.body
"עבור תלמידים במסלולי הלימוד הנמוכים מילאו הקטגוריות האורגניות תפקיד נוסף, שלא נמצא בקרב תלמידי המסלולים הגבוהים, והוא שמירה על תחושת הערך העצמי. תפיסה אתנו-מעמדית מבנית, המדגישה את חלקו של בית הספר בשעתוק אי-השוויון החברתי, היתה עלולה לעורר בקרב תלמידי המסלולים הנמוכים תרעומת כלפי בית הספר ותחושת אפליה ולשמש בסיס לתביעות קבוצתיות. השימוש בקטגוריות של "ערסים" ו"פריקים" אִפשר להם להכיר בהבדלים בינם לבין התלמידים במסלולים היוקרתיים ולפתח תחושת שייכות לקהילת השווים שלהם ולהזדהות עמה ("אנחנו ערסים").."
מה שתפס אותי זה השימה על תחושת הערך העצמי- אני לא במגמה מסויימת בגלל המוצא שלי או הדרך שסללו לי אלא מבחירה שלי, אני בשליטה ואני אחראי על מעשיי.

# data[].attributes.body
תפסה אותי הנקודה שבני הנוער עצמם לא ראו את המרכיב האתני כמשפיע עליהם כלל.
אני תוהה אם זה מעיד על עצימת עיניים מהמציאות, מכיוון שלפי הנתונים העניין האתני כן משפיע. או שזה פשוט עידן חדש שבו הרבה ילדים הם כבר מעורבבים והנוער באמת לא חושב על העניין של מוצא כרלוונטי, דבר שאולי יאפשר להם להצליח באמת לבחור את דרכם באופן עצמאי.

# data[].attributes.body
תפס את עיניי (באופן לא מפתיע) ההיגד הבא : "הדרישה להכרה מצד קבוצות מיעוט ("מזרחים", "הומואים", "נשים", "בעלי מוגבלויות" וכדומה) בזהות נפרדת, המתורגמת בדרך כלל לתביעה להשתתפות שווה, מאומצת בדרך כלל על ידי מגזרים משכילים וליברליים ונדחית באופן גורף על ידי מגזרים מסורתיים ובעלי מעמד חברתי-כלכלי נמוך".
נוסף, מכבסת המילים של הדור הצעיר: פריקים תמורת אשכנזים, וערסים - מזרחים, מעניינת שכן היא מאפשרת לדובר ליצוק את התוכן הרעיוני למושגים חדשים וכאילו לנקות את השיח מהמינוחים של הדור הקודם שנתפסים כלא רלוונטיים עוד.

# data[].attributes.body
על אף שהמאמר מתמקד במוצאם של התלמידים ומציין אותו כגורם משפיע מאוד על ההסללה של התלמידים, ישנה בו התייחסות גם לגורם ההתנהגות של התלמידים ככזה שמשפיע על ההסללה. זה לטעמי מקומם לא פחות, שכן אני לא חושב שחייב להיות קשר בין התנהגותו/התנהגותה של התלמיד/ה ליכולותיו/יכולתיה הלימודיות. במציאות של בית הספר שבו אני מלמד, אני מוצא יותר ויותר אישוש להשערה שהתנהגות התלמיד/ה (ולא יכולותיו/יכולותיה הלימודיות) היא זו שמשפיעה מאוד על מסלול הלימודים של אותו/אותה תלמיד/ה.

# data[].attributes.headline
קראו את המאמר: "הם פריקים ואנחנו ערסים".

# data[].attributes.subject
קראו את המאמר: "הם פריקים ואנחנו ערסים".

# data[].attributes.body
כתבו על גבי הלוח משהו ש"תפס" אותך במהלך הקריאה.
משהו שעניין / עורר למחשבה / חידד תובנה או עורר התנגדות.

# data[].attributes.attachment_link.title
נסים מזרחי הם פריקים ואנחנו ערסים (1)