# data[].attributes.body
Udsvingninger i økonomien.
Man vil gerne have, at svingningerne ligger på omkring 2%, og det kan man sørge for ved ekspansiv og kontraktiv finanspolitik.

# data[].attributes.body
BNP = 297,5 milliarder PPP$
BNP pr indbygger = 49.029 PPP$

PPP = Købekraftsenheder (Purchasing Power Parties).
International valuta, hvor man tager hensyn til prisniveauet og købekraften i hvert enkelt land ved udregningen.

# data[].attributes.body
Vokser økonomien for meget og for hurtigt, kommer der inflation. Det betyder, at varernes priser stiger og valutaen får mindre værdi.
Opstår, når efterspørgslen af varer er større end udbuddet.

# data[].attributes.body
Der er ikke altid økonomisk vækst - den økonomiske udvikling foregår i bølger.
Vigtigste årsag til økonomisk vækst: Teknologiske udvikling.

# data[].attributes.body
De fleste ser det som positivt, når et lands BNP stiger - det betyder jo, at samfundet er blevet rigere. Men med en højere BNP, følger også en højere forurening og flere miljøproblemer.
Nogle mener, at en nulvækst er vejen frem - verdens økonomi skal ikke blive bedre, men pengene skal fordeles mere lige. Andre på grøn vækst, hvor økonomien skal blive højere, men dette skal ske på en bæredygtig måde.

# data[].attributes.body
BNP måler kun økonomien - ikke landets levestandard. FN har derfor oprettet Indeks for menneskelig udvikling - den måler mere på kryds og tværs af forskellige forhold (som levealder og skolegang), ikke kun økonomien. Faktisk ligger Danmark lidt lavere end vi burde ift vores BNP.

# data[].attributes.body
BNP = Samlede velstand og økonomi.
BNP pr indbygger: Gennemsnitlig rigdom.

BNP siger dog intet om fordelingen af pengene i samfundet, og om rige og fattige. Der kan derfor godt være mange fattige i et land med en høj BNP pr indbygger, og det kan være meget misvisende. BNP'en kan også være mindre, hvis børnene bliver passet hjemme, eller hvis der kommer en dårlig hændelse, så flere skal på hospitalet.

# data[].attributes.body
Bruttonationalprodukt - Størrelsen af den samlede økonomi i samfundet.
BNP pr indbygger er når man tager BNP'en og dividerer den med indbyggertallet. Bruges som en målestok for, hvor rigt et samfund er - og man kan også bruge det til at se et lands økonomiske udvikling.

# data[].attributes.body
Offentlige serviceydelser som hospitaler og skole er også en del af den samlede produktion. Det virker lidt mærkeligt, da man jo ikke ligefrem kan producere og sælge et hospital, men når nogen indlægges eller går i skole indgår de i den samlede velstand og forbrug.

# data[].attributes.body
Alt det, der produceres og sælges i samfundet.
Offentlige serviceydelser, eksport, investeringer osv tælles alt sammen med, og importen trækkes fra.
Når det hele er samlet, får man landets BNP.

# data[].attributes.body
Hvor meget et samfunds økonomi vokser.
Måles ved at se på værdien af den samlede produktion i samfundet.

# data[].attributes.body
Den enkelte medarbejder kan yde langt mere nu end for 50 år siden grundet maskiner og den teknologiske udvikling.

# data[].attributes.body
Statsstøtte i form af SU, kontanthjælp og et form for tilskud i børnepenge.

# data[].attributes.body
Ekspansiv: Sætter flere penge i omløb.
Kontraktiv: Sætter færre penge i omløb.

# data[].attributes.body
Læs i padletten: det økonomiske kredsløb

# data[].attributes.body
Rådighedsbeløb er det beløb, man har tilbage, når alt er betalt. Lån, skat osv.

# data[].attributes.body
Udbud og efterspørgsel skal helst hænge sammen. Er der en større efterspørgsel end udbuddet, begynder der at komme problemer.

# data[].attributes.body
Chanceulighed betyder, at alle ikke får de samme chancer og muligheder, som det ellers er meningen. Børn med uuddannede forældre har ikke helt de samme muligheder, som de med forældre, der har en lang uddannelse.

# data[].attributes.body
Det sociale sikkerhedsnet hjælper folk der er syge, på barsel eller er pensionerede, men det hjælper også kontanthjælpsmodtagere.

# data[].attributes.body
Den fælles kasse kan er en form for statskasse, som bruges på forskellige ting som uddannelse og det sociale sikkerhedsnet

# data[].attributes.body
Direkte skat: Procentdel af ens løn
Indirekte skat: Moms, afgifter

# data[].attributes.body
Det er smart at spare op, men sparer alle op, så vil det have en negativ effekt på samfundet økonomisk, da penge brugt skaber arbejdspladser.

# data[].attributes.body
Personer, der i længere tid ikke har kunne betale sine regninger og derfor bliver registeret som dårlig betaler i et kreditoplysningsbureau. Man kan ikke låne penge eller betale på kredit.

# data[].attributes.body
Et budget er en plan for, hvordan de forventede indtægter skal bruges til at dække forskellige udgifter i en kommende periode.

# data[].attributes.body
De penge, man bruger.
Faste udgifter: Regninger, man skal betale hver måned som f.eks. husleje og telefonregningen.
Variable udgifter: Udgifter, der variere som f.eks. mad og tøj.

# data[].attributes.body
Samlede indkomst på et helt år. Kan deles i bruttoindkomst (før skat) og nettoindkomst (efter skat)

# data[].attributes.body
Penge, man får for at arbejde

# data[].attributes.body
De penge, man får ind på sin konto.